Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-19 00:00:00

Представник позивача звернулась до Южного міського суду Одеської області з позовною заявою до [PERSON] , ТОВ «АВТО РОЛІДАС» про стягнення кредитної заборгованості, мотивуючи свої вимоги тим, що 19.01.2022 між АТ «ОТП БАНК» та [PERSON] було укладено кредитний договір №2038806088. Згідно з п.1.1 Розділу 1 кредитного договору АТ «ОТП БАНК» видав відповідачу кредит на принципах поворотності, платності, строковості в сумі 139656 грн. В забезпечення виконання зобов`язання за кредитним договором АТ «ОТП БАНК» та ТОВ «АВТО РОЛІДАС» було укладено договір поруки №2038806088 від 19.01.2022. Відповідно до умов договору поруки поручитель зобов`язується відповідати за повне та своєчасне виконання боржником його боргових зобов`язань перед банком за кредитним договором, в повному обсязі таких зобов`язань на момент подання вимоги банком боржнику та/або поручителю. Поручитель та боржник відповідають як солідарні боржники, що означає, що банк може звернутися з вимогою про виконання боргових зобов`язань як до боржника, так і до поручителя, чи до обох одночасно. На виконання умов вищевказаного договору АТ «ОТП БАНК» свої зобов`язання по видачі відповідних сум кредиту виконав повністю. Всупереч умов кредитного договору відповідач не здійснив своєчасних платежів у повному обсязі для погашення суми заборгованості по кредиту та процентам. 06.07.2023 позивач направив на адресу відповідача вимогу про погашення заборгованості, однак відповідач всі звернення проігнорував. Станом на дату складання позовної заяви заборгованість за кредитним договором №2038806088 від 19.01.2022 становить 146649,10 грн., що складається з заборгованості по тілу 129079,64 грн. та заборгованості по відсотках 17569,46 грн. Ухвалою Южного міського суду Одеської області від 13.11.2023 відкрито провадження у справі за вищевказаною позовною заявою, ухвалено розгляд справи здійснити у порядку спрощеного провадженням з повідомленням (викликом) сторін. 16.01.2024 до суду надійшов відзив, згідно якого [PERSON] вважає, що вимоги позивача не ґрунтуються на діючому законодавстві, є надмірними та не підлягають задоволенню. Відповідач зазначає, що він, дійсно, 19.01.2022 уклав кредитний договір №2038806088 з АТ «ОТП БАНК», у зв`язку з об`єктивними обставинами він опинився в скрутному матеріальному становищі, яке спричинило негативний вплив на здатність забезпечувати своєчасне виконання зобов`язань за споживчим кредитом. 25.01.2024 до суду від [PERSON] надійшли клопотання про забезпечення явки в судове засідання відповідача та витребування у ТОВ «АВТО РОЛІДАС» договору від 16.01.2022. Ухвалою Южного міського суду Одеської області від 25.01.2024 розгляд цивільної справи відкладено, витребувано у ТОВ «АВТО\~РОЛІДАС» завірену належним чином копію договору від 16.01.2022, укладеного між [PERSON] та ТОВ «АВТО РОЛІДАС» на придбання автомобіля (легкове авто, б/у, марки Ford, модель Fokus, ідент.номер [NUMBER] , 2013 року), у якому прописані права та обов`язки сторін по договору купівлі-продажу. Ухвала про витребування та судова повістка неодноразово надсилалась на адреси ТОВ «АВТО РОЛІДАС», зокрема на адресу зазначену у договорі поруки та адресу зазначену в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, однак конверти повернулись з відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою» та «неправильно зазначена (відсутня) адреса». Таким чином, суд здійснив всі можливі дії, щодо сприяння [PERSON] у реалізації його прав, передбачених ЦПК України. Представник позивача в судове засідання не з`явилась, в матеріалах справи міститься клопотання про розгляд справи за її відсутності. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, згідно якої просить розгляд справи здійснити за його відсутності, позов не визнає. Належним чином повідомлений відповідач ТОВ «АВТО РОЛІДАС» в судове засідання не з`явився, з заявами та клопотаннями не звертався. Якщо учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 01 жовтня 2020 року у справі №361/8331/18. Виходячи з вищевказаного, враховуючи строки розгляду справи, баланс інтересів сторін, освідомленість її учасників про розгляд справи, достатньої наявності у справі матеріалів для її розгляду, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності її учасників, які не з`явились до судового засідання. Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи, перевіривши їх доказами, суд дійшов наступного. Як вбачається з матеріалів справи 19.01.2022 [PERSON] підписав анкету заяву на отримання кредиту/ опитувальний лист (а.с.9) 19.01.2022 між АТ «ОТП БАНК» та [PERSON] було укладено кредитний договір №2038806088 (а.с.8). Відповідно до паспорту споживчого кредиту загальний розмір кредиту складає 139656 грн, строк кредитування 60 місяців (а.с.10). 19.01.2022 між АТ «ОТП БАНК» та ТОВ «АВТО РОЛІДАС» було укладено договір поруки №2038806088 (а.с.15-16). Згідно предмету договору поруки поручитель зобов`язується відповідати за повне та своєчасне виконання боржником його боргових зобов`язань перед банком за кредитним договором, в повному обсязі таких зобов`язань на момент подання вимоги банком боржнику та/або поручителю. Поручитель та боржник відповідають як солідарні боржники, що означає, що банк може звернутися з вимогою про виконання боргових зобов`язань як до боржника, так і до поручителя, чи до обох одночасно (а.с.15). Відповідно до розрахунку заборгованості від 14.06.2023 заборгованість за договором складає 146649,10 грн, що складається з суми кредиту - 129079,64 грн та відсотків 17569,46 грн (а.с.17). 05.07.2023 [PERSON] було направлено вимогу про погашення заборгованості (а.с.5). Частиною першою статті 1054 ЦК України визначено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно з частиною першою статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. У відповідності до ст. 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору. Згідно зі ст.611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до ч. 1ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Згідно зі ст.625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Статтею 629 ЦК України визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ст. ст. 553, 554 ЦК України за договором поруки поручитель поручається перед кредитором боржника за виконання ним свого обов`язку. Поручитель відповідає перед кредитором за порушення зобов`язання боржником. У разі порушення боржником зобов`язання, забезпеченого порукою, боржник і поручитель відповідають перед кредитором, як солідарні боржники. Поручитель відповідає перед кредитором у тому обсязі, що і боржник, включаючи сплату основного боргу, процентів, неустойки, відшкодування збитків. Відповідно до ч.1 ст. 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Якщо позичальник своєчасно не повернув речі, визначені родовими ознаками, він зобов`язаний сплатити неустойку відповідно до статей 549-552 цього Кодексу, яка нараховується від дня, коли речі мали бути повернуті, до дня їх фактичного повернення позикодавцеві, незалежно від сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Верховний Суд у своїй постанові від 12 квітня 2023 року у справі № 569/15311/21 (провадження № 61-11750св22) наголосив на тому, що на позивача покладено обов`язок довести належними та допустимими доказами наявність та розмір заборгованості, який підлягає стягненню з позичальника на користь банку, а відповідач має довести, що у нього немає такого обов`язку щодо заборгованості, яка підлягає стягненню. Відповідач [PERSON] належним чином не виконав умови кредитного договору, заборгованість у повному обсязі не погасив, її розмір не спростований, свого контррозрахунку заборгованості відповідач не надав, будь-яких доказів на спростування факту отримання кредиту суду не надано, натомість відповідачем фактично визнано укладання кредитного договору. Відтак, матеріалами справи підтверджується, що відповідачі допустили неналежне виконання зобов`язань за кредитним договором у зв`язку з чим виникла заборгованість в загальному розмірі 146649,10 грн. Що стосується посилань відповідача [PERSON] на існування форс-мажорних обставин, то у пункті 1 частини 1 статті 263 ЦК України наведено ознаки непереборної сили та визначено, що непереборна сила - це надзвичайна або невідворотна за даних умов подія. Ключовою ознакою форс-мажору є причинно-наслідковий зв`язок між форс-мажорними обставинами та неможливістю виконати конкретне зобов`язання. Водночас сама по собі, зокрема, збройна агресія проти України, зменшення доходів, воєнний стан, не може автоматично означати звільнення від виконання будь-ким в Україні будь-яких зобов`язань, незалежно від того, існує реальна можливість їх виконати чи ні. Воєнний стан, як обставини непереборної сили, звільняє від відповідальності лише у разі, якщо саме внаслідок пов`язаних із нею обставин компанія/фізична особа не може виконати ті чи інші зобов`язання. [PERSON] не надав належних та допустимих доказів неможливості своєчасного виконання зобов`язання внаслідок обставин непереборної сили, зокрема даних про дохід до та після початку війни, інших доказів того, що відповідач перебував у скрутному матеріальному становищі, що унеможливлювало сплату щомісячних платежів, а сам по собі факт збройної агресії РФ проти України не є підставою для звільнення від обов`язків зі сплати кредитних коштів. Відповідно до Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» від 15 березня 2022 року № 2120-ІХ у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Також, у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 17 лютого 2023 року у справі № 910/23042/16 зазначено, що проценти за користування кредитом є зобов`язанням за кредитним договором та є складовим елементом плати за наданий кредит, що разом із тілом кредиту становлять загальну суму боргу і охоплюються поняттям «основна сума заборгованості із зобов`язань за кредитом». Як вбачається з матеріалів справи заборгованість за кредитним договором № 2038806088 від 19.01.2022 складається із заборгованості по тілу кредиту та заборгованості по відсотках. Одночасно суд звертає увагу на те, що за положеннями ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.\~Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.\~Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.\~Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. За ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог АТ «ОТП БАНК». Згідно з частиною 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому з відповідачів в рівних частинах слід стягнути понесені позивачем судові витрати з оплати судового збору у розмірі 2684 грн.

Outcome: approved