Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-22 00:00:00

14 березня 2024 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. В обгрунтування позовної заяви позивач зазначила, що 16 серпня 2023 року між нею та відповідачем було зареєстровано шлюб, який виявився невдалим. Дітей від шлюбу подружжя не має, шлюбних відносин не підтримує, а тому позивач просить суд розірвати шлюб. Окрім того, позивач просила суд після розірвання шлюбу повернути їй дошлюбне прізвище - « [PERSON] ». Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14 березня 2024 року цивільну справу № 753/5439/24 передано судді Шаповаловій К.В. Фактично справу було передано судді 19 березня 2024 року. 25 березня 2024 року до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА про зареєстроване місце проживання відповідача. Ухвалою від 27 березня 2024 року суд відкрив провадження у справі та призначив її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін в судове засідання на 18 квітня 2024 року на 12:00 год. Судове засідання призначене на 18 квітня 2024 року було відкладено на 23 травня 2024 року у зв`язку із неявкою сторін. У судове засідання призначене на 23 травня 2024 року сторони не з`явилися. У матеріалах справи наявна заява позивача про розгляд справи за її відсутності. Відповідач у судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, що підтверджується матеріалами справи, зокрема, процесуальні документи, копія позовної заяви з додатками надсилались відповідачу на адресу місця реєстрації: [ADDRESS] , однак поверталися до суду без вручення адресату з відмітками "адресат відсутній за вказаною адресою". Окрім того, повістка про виклик до суду надсилалася відповідачу шляхом надсилання смс-повідомлення на номер телефону, який зазначено у позовній заяві, та яке відповідно до довідки, що міститься у матеріалах справи була отримана ним 22 квітня 2024 року о 10:46 год. Відповідно до пункту 4 частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. У відповідності до частини восьмої статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями статті 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. У відповідності до статей 174, 178 ЦПК України відповідач не скористався своїм процесуальним правом та не направив суду відзив на позовну заяву, із викладенням заперечень проти позову. Проаналізувавши обставини справи у сукупності, суд доходить до наступного висновку. Встановлено, що 16 серпня 2023 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено шлюб, який зареєстровано Броварським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 539, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серія [NUMBER] (а.с.6) Позивач зазначає, що дітей від шлюбу сторони не мають. Позивач у позовній заяві, вказує, що сторони не підтримують подружніх стосунків, спільного господарства не ведуть, проживають окремо. Згідно із статтею 21 Сімейного кодексу України (далі - СК України), шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Так, відповідно до статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається (частини перша статті 24 СК України). Відповідно до частин третьої, четвертої статті 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно із статтею 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. З огляду на зазначене, зважаючи на те, що судом встановлено, що сім`я фактично розпалась та зберегти її неможливо, оскільки збереження сім`ї призведе до порушення інтересів кожного з подружжя, наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу. Відповідно до статті 113 СК України, особа, яка змінила прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. З огляду на положення зазначеної статті, прохання позивача про повернення їй дошлюбного прізвища є не вимогою, а є правом позивача, тож воно підлягає задоволенню.

Outcome: approved