Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-15 00:00:00

позивач Акціонерне товариство «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» звернувся до суду з позовом до відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та просить стягнути пропорційно вартості частки успадкованого майна з відповідачів по справі на користь позивача борг в сумі 37885,86 грн. В обґрунтування позову зазначено, що 03.03.2021 між АТ «Креді Агріколь Банк» та [PERSON] був укладений кредитний договір № 1/4084669. Відповідно до вказаного вище кредитного договору банк надав відповідачу кредит в сумі 40 000,00 грн. Банком зобов`язання за договором виконано, що підтверджується платіжною інструкцією № 35557536-1 від 03.03.2021. [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії [NUMBER] від 21.12.2021. 27.01.2022 АТ «Креді Агріколь Банк» звернулось до Сьомої криворізької державної нотаріальної контори з претензією до спадкоємців померлого [PERSON] . Станом на 15.12.2021 загальна сума заборгованості становить 37\~885,86 грн. 11.07.2022 від Сьомої криворізької державної нотаріальної контори на адресу АТ «Креді Агріколь Банк» надійшла відповідь про те, що претензію долучено до матеріалів спадкової справи. Відповідно до отриманої відповіді 09.01.2023 від Сьомої криворізької державної нотаріальної контори відкрита спадкова справа № 62/2022. Згідно відповіді Сьомої криворізької державної нотаріальної контори від 18.07.2023, спадкоємцями померлого є: син - [PERSON] , донька [PERSON] , та донька [PERSON] . 11.01.2023 та 19.07.2023 на адресу [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] направлено вимогу щодо сплати заборгованості, однак вказана вимога залишилась без вручення, заборгованість залишилась непогашеною. З урахуванням вищевикладеного, АТ «Креді Агріколь Банк» просить стягнути з [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] заборгованість в загальному розмірі 37\~885,86 грн. пропорційно вартості частки успадкованого ними майна та судовий збір в розмірі 2 684,00 грн. Ухвалою від 15 січня 2024 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Представник позивача правом на участь у судовому засіданні не скористався, у поданій до суду заяві просив справу розглядати за його відсутності, позов підтримує, проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідачі повторно у судове засідання не з`явилися, не повідомили причини неявки, відзиву на позов не подали. Враховуючи вимоги частини першої статті 223 ЦПК України та частини другої статті 247 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників процесу на підставі наявних у справі доказів без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, оскільки сторони були належним чином повідомлені про дату, час і місце цього засідання, однак їх неявка не перешкоджає розгляду справи по суті. Частиною четвертою статті 223 ЦПК України установлено, що у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Відповідно до частини першої статті 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення таких причин, відповідач не подав відзив, позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи викладене, суд вважає можливим розглянути в порядку заочного розгляду цивільну справу. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступних висновків. 03.03.2021 між АТ «Креді Агріколь Банк» та [PERSON] був укладений кредитний договір № 1/4084669. Відповідно до вказаного вище кредитного договору (п. 1.1) банк надав відповідачу кредит в сумі 40000 грн строком з 03.03.2021 по 02.03.2027. Банком зобов`язання за договором виконано, що підтверджується меморіальними ордерами платіжною інструкцією № 35557536-1 від 03.03.2021. [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії [NUMBER] , виданим 21.12.2021 Металургійним відділом держаної реєстрації актів цивільного стану у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської обалсті Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро). 27.01.2022 АТ «Креді Агріколь Банк» звернулось до Сьомої криворізької державної нотаріальної контори з претензією за № 10451/127 до спадкоємців померлого [PERSON] . Станом на 15.12.2021 загальна сума заборгованості становить 37\~885,86 грн. Як вбачається з наданого позивачем розрахунку заборгованості, станом на 15.12.2021 загальна сума заборгованості становить 37\~885,86 грн, що складається з наступного: рахунок простроченої заборгованості 36593,17 грн; заборгованість по простроченій комісії 1\~140,00 грн., в рахунок прострочених відсотків 152,69 грн. 11.07.2022 від Сьомої криворізької державної нотаріальної контори на адресу АТ «Креді Агріколь Банк» надійшла відповідь про те, що їх претензія долучена до матеріалів спадкової справи №62/2022. Згідно відповіді Сьомої криворізької державної нотаріальної контори за № 659/01-16 від 07.07.2023, спадкоємцям померлого [PERSON] є син - [PERSON] , донька [PERSON] , та донька [PERSON] . 11.01.2023 та 19.07.2023 на адресу [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] направлено вимогу щодо сплати заборгованості, однак вказана вимога залишилась без вручення, заборгованість залишилась непогашеною. Відповідно до завіреної належним чином копії спадкової справи, спадкоємці [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , подали заяви про прийняття спадщини після смерті їхнього батька. Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч. 1 ст. 1048 ЦК України). Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України). Згідно ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. У відповідності до ст. 1261 ЦК України до першої черги спадкоємців за законом, належать діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Як вбачається з матеріалів спадкової справи № 62/2022, відкритої 14.02.2022 після померлого [INFO] [PERSON] , останнім заповіту складено не було, відтак, його діти є спадкоємцями першої черги за законом. Як зазначено у заявах відповідачів, є інші спадкоємці, передбачені ст. 1261 ЦК України: батько померлого [PERSON] . Однак, останній подав заяву якою відмовився від належної йому частки у спадщині після смерті сина на користь доньки померлого [PERSON] . А тому, відповідачі [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] є єдиними спадкоємцями після померлого [INFO] [PERSON] . Частиною 1 ст. 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). З матеріалів спадкової справи вбачається наявність заяви відповідача [PERSON] від 14.02.2022 № 166 про прийняття спадкового майна за законом після померлого [INFO] її батька [PERSON] . Разом з тим, в матеріалах спадкової справи наявна заява відповідача [PERSON] від 14.02.2022 № 168 про прийняття спадкового майна за законом після померлого [INFO] його батька [PERSON] . Крім того, в матеріалах спадкової справи наявна заява відповідача [PERSON] від 23.02.2022 № 378 про прийняття спадкового майна за законом після померлого [INFO] її батька [PERSON] . Відповідачам роз`яснені положення ст. 1270 ЦК України щодо строків відкликання даних заяв про прийняття спадщини. Оскільки відповідачі у строки, визначені ст. 1270 ЦК України, не заявили відмову від прийняття спадщини, вони є такими, що прийняли спадщину в рівних частках (ч. 1 ст. 1267 ЦК України). Статтею 1281 ЦК України визначено, що спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги, та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб. Кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги. З матеріалів справи вбачається, що боржник [PERSON] помер [INFO] , до нотаріальної контори банк звернувся з претензією 27.01.2022, тобто строки пред`явлення кредитором спадкодавця вимог до спадкоємців, встановлені ч. 3 ст. 1281 ЦК України, не пропущені. Згідно ч. 1 ст. 1282 ЦК України, спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Аналогічні роз`яснення надані в пункті 32 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» № 5 від 30.03.2012, де зазначено, що з урахуванням положення ст. 1282 ЦК України спадкоємці боржника за умови прийняття спадщини є боржниками перед кредитором у межах вартості майна, одержаного у спадщину. При вирішенні спорів про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємця боржника, судам для правильного вирішення справи необхідно встановлювати наступні обставини: коло спадкоємців, які прийняли спадщину; чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені частинами другою та третьою статті 1282 ЦК України; при дотриманні кредитором строків, визначених статтею 1282 ЦК України, та правильному визначенні кола спадкоємців, які залучені до участі у справі як відповідачі, суд встановлює дійсний розмір вимог кредитора (перевіряє розрахунок заборгованості станом на день смерті боржника, який є днем відкриття спадщини); при доведеності та обґрунтованості вимог кредитора боржника, суду належить встановити обсяг спадкового майна та його вартість, визначивши тим самим межі відповідальності спадкоємця (спадкоємців) за боргами спадкодавця відповідно до частини першої статті 1282 ЦК України. Відповідно до ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Наведене узгоджується з позицією Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду, викладеною у постанові від 21.07.2022 в рамках справи № 537/4780/18. Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно (ч. 1 ст. 1297 ЦК України). Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається на ім`я кожного з них, із зазначенням імені та частки у спадщині інших спадкоємців (ч. 2 ст. 1297 ЦК України). Разом з цим, суд погоджується з доводами позивача про те, що відповідно ст. 81 ЦПК України, саме відповідач повинен довести вартість спадкового майна. Згідно правової позиції, викладеній у постанові Верховного Суду від 15.07.2020 в рамках справи № 645/1566/16-ц, визначено, що принцип змагальності цивільного процесу, який закріплений у статті 81 ЦПК України, передбачає, що кожна сторона повинна довести обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, доводити обсяг спадкового майна та його вартість повинен спадкоємець, який заперечує проти вимог кредитора спадкодавця, оскільки відповідальність спадкоємця за зобов`язаннями спадкодавця обмежена вартістю успадкованого майна. Частиною 1 ст. 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно змісту ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1 ст. 81 ЦПК України). Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). З огляду на долучені та досліджені документи, суд доходить вмотивованого висновку, що позовні вимоги АТ «Креді Агріколь Банк» належним чином обґрунтовані, у зв`язку із чим підлягають задоволенню у повному обсязі. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: approved