Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-20 00:00:00

Позивач акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «ХАРКІВМІСЬКГАЗ» звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. Позовна заява мотивована тим, що відповідач є споживачем послуг з розподілу природного газу за адресою:\~\~ [ADDRESS] , де зареєстрована та проживає. На її ім`я відкрито особовий рахунок. 28.05.2021 проведено перевірку газового обладнання, контрольний огляд лічильника газу та перевірку дотримання відповідачем вимог Кодексу газорозподільних систем, за результатом якої виявлено несанкціоноване втручання в роботу засобу вимірювальної техніки (лічильника газу), про що складено акт про виявлені порушення № 2707/3 від 28.05.2021, який підписаний відповідачем. На підставі виявлених порушень демонтовано лічильник газу, що стояв у відповідача на момент проведення перевірки. Лічильник направлено на експертизу, про що складено протокол про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи. Під час проведення експертизи комісією АТ ХАРКІВМІСЬКГАЗ спільно з ДП УКРМЕТРТЕСТСТАНДАРТ" виявлено втручання в газовий лічильник, а саме: пломба не відповідає зразку заводу виробника, пошкоджена та не несе захисної функції, скло на відліковому пристрої від`єднується та при від`єднанні скла, відліковий механізм може вийматися та не буде нести охоронної функції. Висновки комісії: втручання в газовий лічильник. На виконання вимог Кодексу, 13.07.2023 комісією задоволено акт про порушення і складено Акт-розрахунок вартості необлікованого газу за період з 28.11.2020 по 25.05.2021 на суму 76 730 грн. 32 коп., який в подальшому разом із відповідним рахунком направлені відповідачу. Представник відповідача адвокат Тищенко А.В. подав відзив на позовну заяву у якому зокрема зазначив, що згідно п. 4 глави 1 р. І Кодексу газорозподільних систем для виявлення несанкціонованого втручання необхідно довести три складові цього правопорушення, а саме: (1) дію, тобто несанкціоноване втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку; (2) спосіб втручання, тобто вчинене шляхом підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації); (3) наслідки, тобто витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу). При цьому, тільки наявність всіх трьох складових правопорушення дає змогу стверджувати, що споживачем було вчинено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ. Для покладення на споживача відповідальності у виді нарахування вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу вимагається встановлення факту, а не можливості несанкціонованого відбору природного газу з газорозподільних систем (крадіжка газу), про що може свідчити встановлений факт несанкціонованого втручання споживача у роботу засобу вимірювальної техніки (лічильника). Несанкціонованим втручанням є не лише доведення факту пошкодження конструкції лічильника, а й встановлення факту викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням). Для встановлення факту несанкціонованого втручання як порушення споживача, що кваліфікується як несанкціонований відбір (крадіжка) природного газу, з урахуванням обставин даної справи слід, зокрема, встановити: пошкодження лічильника внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства). В той же час встановлені позивачем ознаки пошкодження захисного пломбування лічильника та пошкодження скла лічильника самі по собі не можуть свідчити про наявність складу правопорушення, оскільки актом та будь-яким іншим доказом не встановлено, що ці пошкодження вплинули на роботу або конструкцію чи складові конструкції ЗВТ, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковувалася (обліковувалася частково чи з порушенням законодавства), та призвело до викривлення даних обліку природного газу. Також відповідач вказував на процедурні порушення допущені позивачем. В подальшому позивачем надана відповідь на відзив, а представником відповідача відповідні заперечення. Суд, вислухавши пояснення представників сторін, вивчивши подані заяви по суті справи, дослідивши надані документи і матеріали, з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті приходить до наступних висновків. Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК). Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У частинах першій та другій статті 89 ЦПК визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Відповідно до ст.ст. 12, ст. 81 ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно частини першої\~статті 714 ЦК\~за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно з пунктом 2 розділу ІІІ Правил постачання природного газу, затверджених\~постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015\~ № 2496\~постачання природного газу побутовому споживачу здійснюється на підставі договору, що укладається між ним та постачальником на умовах типового договору постачання природного газу побутовим споживачам, затвердженого регулятором, які є однаковими для всіх побутових споживачів України. За договором постачання природного газу постачальник зобов`язаний поставити побутовому споживачу природний газ у необхідних для нього об`ємах (обсягах), а побутовий споживач зобов`язаний своєчасно оплачувати постачальнику вартість природного газу у розмірі, строки та порядку, що визначені договором. Як вбачається з пункту 1 глави 3 розділу XI Кодексу газорозподільних систем у разі виявлення оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Пунктом 12 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем передбачено, що вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу, яка пред`являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акта про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку оператора газорозподільних систем, який надається під особистий підпис споживача (несанкціонованого споживача) або надсилається йому рекомендованим поштовим відправленням разом із супровідним листом, що оформлюється у довільній формі. Порядок періодичної повірки засобів вимірювальної техніки по об`єктах побутових споживачів (населенню), вузлів обліку та їх складових врегульовано главою 8, 9 розділу Х Кодексу газорозподільних систем, Положенням про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті, затвердженим\~наказом Міністерства палива та енергетики України від 27.12.2005 № 619\~(далі - Положення), Типовим договором розподілу природного газу, затвердженим\~постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 № 2498. Згідно зі\~\~статтею 1 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність»\~засоби вимірювальної техніки - це засоби вимірювань, вимірювальні системи, матеріальні міри, стандартні зразки та будь-які частини засобів вимірювань або вимірювальних систем, якщо ці частини можуть бути об`єктом спеціальних вимог та окремого оцінювання відповідності. Отже, засобом вимірювальної техніки є технічний засіб, який застосовується під час вимірювань фізичних величин і має нормовані метрологічні характеристики. Частиною першою\~\~статті 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність»\~\~передбачено, що законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, підлягають періодичній повірці та повірці після ремонту. Періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиті для побутових потреб електричну і теплову енергію, газ і воду), що є власністю фізичних осіб, здійснюються за рахунок суб`єктів господарювання, що надають послуги з електро-, тепло-, газо- і водопостачання. Періодична повірка проводиться за рахунок тарифів на електро-, тепло-, газо- і водопостачання (частина четверта\~статті 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність»). Пунктом 4 глави 9 розділу Х Кодексу газорозподільних систем встановлено, що оператор газорозподільної системи при проведенні контрольного огляду вузла обліку має право: -\~\~оглядати комерційний вузол обліку природного газу та його складові на предмет відсутності ознак пошкодження засобу вимірювальної техніки, пошкодження пломб, несанкціонованого втручання в засіб вимірювальної техніки, несанкціонованого газопроводу та/або несанкціонованого підключення газових приладів, внаслідок чого може перевищуватися діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу); -\~здійснювати перевірку параметрів параметризації обчислювача чи коректора об`єму газу (за їх наявності); -\~перевіряти наявність діючих свідоцтв про повірку засобів вимірювальної техніки (відміток про повірку в паспортах засобів вимірювальної техніки), що входять до складу комерційного вузла обліку природного газу. До порушень споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з газорозподільних систем (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать: (1) наявність несанкціонованого газопроводу; (2) несанкціоноване відновлення газоспоживання; (3) несанкціоноване втручання в роботу засобів вимірювальної техніки (комерційного вузла обліку природного газу, зокрема, лічильника газу); (4) несанкціоноване підключення газових приладів на об`єкті споживача, який обліковується за нормами споживання; (5) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку); 6) використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу. При виявленні ознак пошкодження пломб (крім факту їх відсутності чи розірвання пломбувального матеріалу, на якому встановлено пломбу) та/або несанкціонованого втручання у засіб вимірювальної техніки, що має бути зазначено в акті про порушення, за домовленістю сторін або за ініціативою оператора газорозподільної системи чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) може бути ініційована їх експертиза, порядок проведення якої передбачено Кодексом газорозподільних систем та пунктом 3.3 Положення. Пунктом 3.3.1 Положення передбачено, що експертизу лічильника газу проводить комісія, яка призначається наказом по газопостачальній (газотранспортній) організації. До складу комісії повинні входити представники газопостачальної (газотранспортної) організації та територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері метрології. Комісія проводить зовнішній огляд лічильника газу на предмет відповідності фактичного стану лічильника ознакам, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу. Після зовнішнього огляду комісією перевіряються: відповідність місць фактичного розташування пломб місцям, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу; цілісність та місцезнаходження пломб, а також ознак порушень, зазначених в акті про зняття лічильника газу; цілісність заводського та повірчого тавра на лічильнику газу; цілісність відлікового механізму та корпусу лічильника газу; цілісність конструктивних елементів вихідного патрубка лічильника газу; наявність сторонніх предметів у середині лічильника газу; відповідність маркування лічильника газу нормативно-технічній документації. Після виконання цих робіт проводиться позачергова повірка лічильника згідно з ДСТУ 2708-99 «Метрологія. Повірка засобів вимірювальної техніки. Організація та порядок проведення». Результати огляду та позачергової повірки фіксуються в акті експертизи (пункти 3.3.3.1-3.3.3.4 Положення). Залежно від результатів експертизи до акту експертизи додається довідка про непридатність засобу вимірювальної техніки або свідоцтво про повірку робочого засобу вимірювальної техніки згідно з ДСТУ 2708-99. Лічильник газу запаковується в поліетиленовий пакет, який пломбується пломбою газопостачальної (газотранспортної) організації і направляється: на встановлення у споживача - у разі визнання комісією лічильника газу придатним до застосування; на ремонт - у разі висновків комісії про непридатність лічильника газу до застосування та рекомендації щодо проведення ремонту лічильника газу. У разі висновків комісії про непридатність лічильника газу до застосування та висновків щодо неможливості проведення ремонту, лічильник газу передається споживачеві. Системний аналіз цих положень законодавства дає підстави для висновку про те, що у разі встановлення непридатності лічильника до використання про це прямо вказується у акті експертизи із зазначенням виявлених у його роботі недоліків. Несанкціоноване втручання у роботу засобу вимірювальної техніки/лічильника газу - це втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації),\~внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу\~(пункт 4 глави 1 розділ І Кодексу газорозподільних систем). В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 11.10.2021 у справі № 646/6354/19 (провадження № 61-11642св21), Верховний Суд вказав, що: «для покладення обов`язку на споживача відшкодувати необлікований об`єм та обсяг природного газу необхідно встановити як факт пошкодження конструкції ЗВТ/лічильника, так і факт викривлення даних обліку природного газу витрат (споживання)». Отже, для покладення на споживача відповідальності у виді нарахування вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу вимагається встановлення факту, а не можливості несанкціонованого відбору природного газу з газорозподільних систем (крадіжка газу), про що може свідчити встановлений факт несанкціонованого втручання споживача у роботу засобу вимірювальної техніки (лічильника). Сам по собі факт пошкодження не є підтвердженням несанкціонованого відбору природного газу з газорозподільних систем (крадіжка газу). Відповідні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 24.10.2018 у справі № 914/2384/17, від 31.07.2019 у справі № 904/4030/18, від 05.11.2019 у справі № 922/137/19, від 12.03.2020 у справі №\~\~920/1217/16, від 26.06.2020 у справі № 911/720/19, від 08.09.2020 у справі № 922/4351/19, від 17.03.2021 у справі № 509/2780/19, від 07.04.2021 у справі № 335/7587/19, від 26.05.2021 у справі № 310/10313/18. В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 14.04.2021 у справі № 509/4515/18 (провадження № 61-4953св20) зроблено висновок, що: «Згідно із підпунктом 37 пункту 4 глави 1 Кодексу ГРМ для виявлення несанкціонованого втручання необхідно довести три складові цього правопорушення, а саме: (1) дію, тобто несанкціоноване втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку; (2) спосіб втручання, тобто вчинене шляхом підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації); (3) наслідки, тобто витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу). При цьому, тільки наявність всіх трьох складових правопорушення дає змогу стверджувати, що споживачем було вчинено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ». Зазначений висновок підтримано і в постанові Верховного Суду від 08.02.2023 у справі № 210/7480/21, провадження № 61-9483св22. Як убачається із матеріалів справи, за результатами експертизи лічильника газу споживача [PERSON] встановлено, що пломба не відповідає зразку заводу виробника, пошкоджена та не несе захисної функції, скло на відліковому пристрої від`єднується та при від`єднанні скла, відліковий механізм виймається та не несе охоронної функції, на підставі чого позивачем зроблено висновок про те, що мало місце несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника. Водночас, доказів того, що внаслідок невідповідності пломби зразку заводу-виробника та її пошкодження витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства) та відбувається викривлення даних обліку природного газу, що має бути обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу лічильника газу, матеріали справи не містять. Також, в акті експертизи від 08.06.2021 зазначено, що тільки при від`єднанні захисного скла облік буде переставати вестися, проте доказів того, що відповідач від`єднувала скло і внаслідок цього робота лічильника зупинялася чи облік вівся некоректно позивачем не надано. При цьому слід враховувати, що в первинному акті порушення № 2707/3 від 28.05.2021 виявлено лише пошкодження скла суматора (хиталося), але в ньому не виявлено чи зазначено, що вказане скло вийняте і внаслідок цього лічильник не працює або працює некоректно. Також, в акті порушення № 2707/3 не зазначено, що скло вільно знімається. Також, цього не встановлено в акті демонтажу. Таким чином, актом експертизи встановлено лише теоретичну можливість від`єднання скла лічильника, внаслідок чого він би зупинився. Проте, доказів того, що відповідач це робила, і внаслідок цього облік не вівся чи вівся некоректно позивачем суду не надано. З довідки Державного підприємства «УКРМЕТРТЕСТАНДАРТ» про непридатність засобу вимірювальної техніки\~\~№ 39-1-4/2245 ЦСБ 1215Е від 08.06.2021 вбачається, що підставою для визнання засобу вимірювальної техніки непридатним є невідповідність ознак захисного пломбування, що застосовується виробником лічильника, наявність ознак пошкодження зазисного пломбування та наявні ознаки пошкодження відлікового пристрою, що можуть перешкоджати роботі лічильника. Проте, будь-яких відомостей щодо того, що така невідповідність не лише теоретично, а й фактично перешкоджає роботі лічильника та призводить до викривлення його показань, вказана довідка не містить. До того, ж суд звертає увагу на те, що висновки викладені у довідці Державного підприємства «УКРМЕТРТЕСТАНДАРТ» в частині пошкодження відлікового пристрою відрізняються від даних зазначених в акті експертизи від 08.06.2021, де зазначено не про пошкодження відлікового пристрою, а про можливість від`єднання лише захисного скла. Вказані суперечності між даними у документах, наданих позивачем, судом також трактуються на користь відповідача, як споживача послуг. Висновки комісії за результатами експертизи лічильника повинні відображати інформацію щодо наявності не облікованого (облікованого частково) газу або викривлення даних обліку газу, що було наслідком пошкодження лічильника. Однак, з даних, викладених в акті порушення № 2707/3 від 28.05.2021 та Акті експертизи № 1217Е від 08.06.2021 не вбачається, що лічильник газу внаслідок виявлених працівниками позивача порушень не обліковував спожитий відповідачем газ, або що показання лічильника були викривлені. Акт експертизи від 08.06.2021 не містить таких показників позачергової повірки, як втрата тиску, герметичність, похибка лічильника за об`ємної витрати, а також показників лічильника після повірки, відповідні графи не заповнені. Таким чином акціонерним товариством «Оператор газорозподільної системи «ХАРКІВМІСЬКГАЗ» не доведено того, що виявлені пошкодження лічильника впливали б на результати вимірювання та призводили б до викривлення даних обліку природного газу.\~\~ Обставин, які свідчили б про те, що виявлені ушкодження мали наслідком викривлення даних обліку природного газу, судом не встановлено. Отже, належні, достатні та допустимі докази вчинення відповідачем такого порушення, як несанкціоноване втручання в роботу засобу вимірювальної техніки (лічильника), у матеріалах справи відсутні. Позивачем не доведено наявності усіх складових цього правопорушення, зокрема, наслідків (викривлення даних обліку природного газу та причинно-наслідкового зв`язку між втручанням в лічильник та діями відповідача). Враховуючи, що підставою покладення на споживача відповідальності у виді нарахування вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу є встановлення фактів несанкціонованого втручання споживача у роботу засобу вимірювальної техніки (лічильника) та викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням), а не сам факт виявлення пошкодження лічильника газу, суд не вбачає підстав для задоволення позову. Інші доводи\~сторони позивача\~на такі\~висновки суду не впливають. Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. \~Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права . Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні\~(частини перша, друга та п`ята статті 263 ЦПК). При цьому, суд ураховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (№ 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (№ 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29). На підставі викладеного,

Outcome: dismissed