Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-13 00:00:00

15.11.2022 року позивач звернувся до суду з вищевказаною позовною заявою на обґрунтування якої зазначив, що в період з 01.03.2002 року по 09.07.2010 року він перебував у зареєстрованому шлюбі із [PERSON] , за час якого у них народилося двоє дітей - син [PERSON] , [INFO] та донька [PERSON] , [INFO] . Фактично будь-які подружні відносини між ним та відповідачкою були припинені весною 2010 року. [INFO] [PERSON] народила доньку [PERSON] . Весною 2022 року йому стало відомо, що його було зазначено батьком останньої. Однак, він переконаний, що він не є біологічним батьком [PERSON] , [INFO] . Враховуючи наведене, просить суд виключити відомості про нього, як про батька [PERSON] , [INFO] із актового запису про її народження. Ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 13.12.2022 року у справі було призначено молекулярно-генетичну експертизу на предмет визначення кровної спорідненості [PERSON] та [PERSON] , [INFO] . 11.04.2023 року до суду надійшло повідомлення Волинського НДЕКЦ МВС України від 04.04.2023 року про неможливість проведення вищевказаної експертизи, яке обгрунтоване наявкою відповідачки та її малолітньої доньки для відібрання біологічних зразків, необхідних для експертного дослідження. Ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 05.06.2023 року до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору було залучено [PERSON] та [PERSON] . Ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 03.07.2023 року у справі було призначено молекулярно-генетичну експертизу на предмет визначення кровної спорідненості [PERSON] та [PERSON] , [INFO] . 16.10.2023 року до суду надійшло повідомлення Волинського НДЕКЦ МВС України від 11.10.2023 року про неможливість проведення вищевказаної експертизи, яке обгрунтоване наявкою сторін та їх малолітньої доньки для відібрання біологічних зразків, необхідних для експертного дослідження. До початку судового засідання представником позивача було подано до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судове засідання повторно не з`явилася, причини неявки суду не повідомила, про день, час, місце слухання справи повідомлена належним чином, клопотання про відкладення розгляду справи, відзив на позовну заяву від неї на адресу суду не надходили. До початку судового засідання від представника третьої особи Відділу ДРАЦС у Волинській обл. УДР ЗМУ Міністерства юстиції надійшло клопотання, відповідно до якого остання просить розгляд справи проводити у її відсутності, а при вирішенні спору покладається на думку суду. Треті особи [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з`явилися, причини їх неявки суду не відомі. Статтею 280 ЦПК України закріплена можливість ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів, у разі належним чином повідомленого відповідача про дату, час та місце судового засідання. Враховуючи вищезазначені обставини, суд вважає провести заочний розгляд справи на підставі наявних у ній матеріалів. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] 01.03.2002 року зареєстрували шлюб, який рішенням Луцького міськрайонного суду Волинської області від 09.07.2010 року було розірвано. Як вбачається зі свідоцтва про народження серії [NUMBER] , [INFO] народилася [PERSON] . Її батьками зазначені: батько - [PERSON] , матір`ю - [PERSON] . Зі змісту позовної заяви слідує, що позивач [PERSON] переконаний у відсутності кровного споріднення між ним та малолітньою [PERSON] , [INFO] , в зв`язку з чим просить суд виключити відомості про нього, як про батька останньої із її актового запису про народження. Як було встановлено, сторони у період з 01.03.2002 року по 09.07.2010 року перебували у зареєстрованому шлюбі, за вісім місяців після розірвання якого народилась [PERSON] і її батьком у свідоцтві про народженні записаний позивач. Згідно із ст.122 СК України, дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя. У відповідності до ст. 136 СК України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до ст. ст. 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Відповідно до п. 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15.05.2006 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», судам слід ураховувати, що відповідно до ст. 136 СК України оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а вразі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень(ст. 136 СК України) шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Для вимог чоловіка про виключення відомостей про нього як батька з актового запису про народження дитини позовної давності не встановлено. Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий судовий розгляд. Згідно абзацу 10 пункту 9 рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003 правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах. Європейський суд з прав людини у справі «Калачова проти рф» зауважив, що «в ході національного розгляду суд призначив ДНК-тест з метою вирішення цього спору про батьківство. Тест продемонстрував, що відповідач був батьком дитини з ймовірністю 99,99 відсотків. Суд враховує, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства» (рішення від 07 травня 2009 року). Як встановлено судом, [PERSON] від проведення аналізу ДНК на батьківство відмовляється, в свою чергу, відповідачем будь-яких доказів зворотнього надано не було. Відповідно до ч. 1 ст. 109 ЦПК України, у разі ухилення особи, яка бере участь у справі, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. З огляду на наведене, суд вважає обгрунтованими доводи позивача про відсутність між ним та малолітньою [PERSON] , [INFO] кровного споріднення. Відповідно до п. п. 20 п. 1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. Відповідно до п. 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 96/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за N 55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису. Також, суд вважає за необхідне зазначити, що на час розгляду справи [PERSON] , [INFO] влаштована на тимчасове проживання у сім`ю [PERSON] та [PERSON] , проте рішення про виключення відомостей про позивача, як про батька дитини не вплине на обсяг їх прав та обов`язків. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог [PERSON] до [PERSON] , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Відділ ДРАЦС у м. Луцьку ЗМУ Міністерства юстиції, [PERSON] та [PERSON] про виключення запису з актового запису про народження дитини. На підставі ст. ст. 122, 133, 136 СК України,

Outcome: approved