Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-08 00:00:00

КП "Харківські теплові мережі" 27.01.2022 року звернулось до Комінтернівського районного суду м. Харкова з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , в якому просить стягнути з відповідачів на користь позивача заборгованість за надані послуги з централізованого опалення та підігріву холодної води для потреб гарячого водопостачання в сумі 92683,64 грн. та судовий збір в сумі 2481 грн. В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що відповідачі є споживачами послуг з централізованого опалення та підігріву холодної води для потреб гарячого водопостачання. Однак в порушення приписів чинного законодавства свого обов`язку щодо проведення оплати за комунальні послуги з централізованого опалення та підігріву холодної води для потреб гарячого водопостачання не здійснюють, внаслідок чого у відповідачів перед позивачем утворилась заборгованість за опалення та гарячу воду за період з 01.01.2014року по 31.11.2021 року у розмірі 85826,62 грн. В зв`язку з наявністю заборгованості на прострочену суму позивачем також нараховано 4895,06 грн. інфляційних втрат та 2481,00 грн. 3% річних. Відповідачем [PERSON] \~подано відзив\~на позов,\~в якому\~вона просить\~застосувати строк\~позовної давності,\~виключити з\~нарахувань 3%\~річних та\~інфляційних витрат\~нарахування за\~грудень 2018\~року -\~січень 2019\~року,\~оскільки вони\~нараховані поза\~межами трирічного\~строку давності,\~зменшити загальний\~розмір стягнення\~інфляційних та\~річних на\~50%\~від загальних\~вимог,\~виключити з\~нарахувань на\~підігрів води\~нарахування на\~одну особу\~ [PERSON] . Доводи своїх заперечень обґрунтовує тим, що [PERSON] померла [INFO] , а тому відповідачем бути не може. [PERSON] з 2017 року у спірній квартирі не проживає, в березні 2021 року виїхав до Республіки Польща, однак з реєстраційного обліку не знявся. Таким чином, з 24.03.2021 року відповідач [PERSON] не міг користуватись послугою з гарячого водопостачання, а тому позивачем безпідставно нараховано на нього послуги до 30.11.2021 року. Крім того, з цим позовом до суду позивач звернувся 27.01.2022 року, а тому позовні вимоги за період до 27.01.2019 року заявлені поза межами трирічного строку позовної давності та задоволенню не підлягають. Щодо пред`явлених до стягнення інфляційний та річних також звертає увагу на їх часткове нарахування поза межами строку позовної давності, а також просить зменшити розмір інфляційних та річних, що підлягають стягненню з відповідача. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 31.01.2022 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 22.12.2022 року по справі призначено судове засідання. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 01.05.2023 року провадження у справі зупинено до залучення до участі у справі правонаступників [PERSON] . Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 05.03.2024 року поновлено провадження у справі. Залучено до участі у справі правонаступників [PERSON] - [PERSON] , [PERSON] . У судове засідання представник позивача не з`явився, в позовній заяві позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив розглядати справу за його відсутності. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, подала заяву про розгляд справи за її відсутності. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку, причини неявки не повідомив, відзив на позов не надав. Розглянувши матеріали справи, дослідивши надані докази в їх сукупності, судом встановлені наступні фактичні обставини. З матеріалів справи судом встановлено, що у період з 01.01.2014року по 31.11.2021 року [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] зареєстровані за адресою: [ADDRESS] , та у вказаний період були споживачами послуг з централізованого опалення та підігріву холодної води для потреб гарячого водопостачання, які надаються КП "Харківські теплові мережі". Відповідно до відомості про нарахування та оплату за послуги теплопостачання за адресою: [ADDRESS] , за період з 01.01.2014 року по 30.11.2021 року наявна заборгованість у сумі 85826,62 грн. Згідно з відомістю нарахувань інфляційних втрат та 3% річних за період з 01.12.2018 року по 30.11.2021 року на заборгованість за вказаний період нараховано 4895,06 грн. інфляційних витрат та 1961,96 грн. 3% річних. [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть [NUMBER] . Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 17.02.2024 року інформація про заведення спадкової справи після [PERSON] відсутня. Відповідно до довідки з Реєстру територіальної громади м. Харкова станом на 04.10.2022 року за адресою: [ADDRESS] , зареєстроване місце проживання [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . у паспорті громадянина України [PERSON] для виїзду за кордон [NUMBER] міститься відмітка про перетин кордону з Республікою Польща 24.03.2021 року. Заочним рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 05.10.2023 року по справі № 641/1777/23 визнано [PERSON] таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: [ADDRESS] . Відносини, що виникають у процесі надання та споживання житлово-комунальних послуг регулюються\~Законом України «Про житлово-комунальні послуги». У відповідності до\~статті 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»\~до житлово-комунальних послуг належать комунальні послуги з постачання теплової енергії, постачання гарячої води. Статтею 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»\~визначено, що фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги є індивідуальним споживачем. Згідно п. 5 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»\~індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Частиною 6 ст. 19 Закону України «Про теплопостачання»\~передбачено, що споживач повинен щомісячно здійснювати оплату теплопостачальній організації за фактично отриману теплову енергію. Відповідно до ст. 68 Житлового кодексу України наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги. Відповідно до пп. 1 п. 30 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 року № 630 (далі Постанова №630), споживач зобов`язаний оплачувати послуги в установлені договором строки. Відповідно до п. 18 Постанови № 630 розрахунковим періодом для оплати послуг, якщо інше не визначено договором, є календарний місяць. Оплата послуг здійснюється не пізніше 20 числа місяця, наступного за розрахунковим періодом (місяцем), якщо договором не встановлено інший строк. Згідно ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Приписами ч. 1 ст. 530 ЦК України визначено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). У відповідності до ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3% річних від простроченої суми. У відповідності до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, а згідно приписів ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У відповідності до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно ч. 1 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово, статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Статтею 1231 ЦК України передбачено, що до спадкоємця переходить обов`язок відшкодувати майнову шкоду (збитки), яка була завдана спадкодавцем. До спадкоємця переходить обов`язок відшкодування моральної шкоди, завданої спадкодавцем, яке було присуджено судом зі спадкодавця за його життя. До спадкоємця переходить обов`язок сплатити неустойку (штраф, пеню), яка була присуджена судом кредиторові із спадкодавця за життя спадкодавця. Майнова та моральна шкода, яка була завдана спадкодавцем, відшкодовується спадкоємцями у межах вартості рухомого чи нерухомого майна, яке було одержане ними у спадщину. Згідно статті 1281 ЦК України спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги. Відповідно до ч. 1 ст. 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Статтею 78 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно з ч. 2 ст. 79 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Приписами ч. 1ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З відомості про нарахування та оплат судом встановлено, що вартість послуг з опалення нараховувалась, виходячи з розміру площі квартири, вартість послуг з підігріву води - з урахуванням кількості осіб, зареєстрованих у житловому приміщенні. Суд зазначає, що за період з 01.01.2014 року по 31.11.2021 року у квартирі за адресою: [ADDRESS] , було зареєстровано місце проживання трьох осіб, а саме [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Після смерті [PERSON] позивач КП "ХТМ" не звертався до нотаріуса з вимогами до спадкоємців про відшкодування вартості комунальних послуг з підігріву води для гарячого водопостачання, в межах цього позову пред`явлені саме вимоги про стягнення заборгованості, а не вимоги кредитора до спадкоємців (в частині вимог, які стосуються [PERSON] ), а тому суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення вимоги про стягнення заборгованості щодо оплати послуг з підігріву холодної води для потреб гарячого водопостачання за 1 особу. З матеріалів справи встановлено, що відповідачі [PERSON] , [PERSON] належним чином свої зобов`язання щодо оплати послуг з централізованого опалення та підігріву холодної води для потреб гарячого водопостачання не виконували, плату за спожиті послуги не вносили, внаслідок чого у відповідачів перед позивачем за період з 01.01.2014 року по 31.11.2021 року утворилась заборгованість. У зв`язку із простроченням відповідачами сплати комунальних послуг, позивачем за період з грудня 2018 року по листопад 2021 року на підставі ч. 2 ст. 625 ЦК України нараховані інфляційні витрати та 3% річних від простроченої суми. При цьому,\~з матеріалів\~справи вбачається,\~що відповідач\~ [PERSON] просить застосувати до позовних вимог наслідки пропуску строку позовної давності, про що зазначено у відзиві на позов. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст. 257 ЦК України). Частинами четвертою, п`ятою\~статті 267 ЦК України\~передбачено, що сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту. За загальним правилом частини першої\~статті 261 ЦК України\~перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до відповідальності у суді після закінчення певного періоду часу після вчинення правопорушення. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 31 жовтня 2018 року у справі № 367/6105/16-ц зроблено висновок, що сплив позовної давності, про застосування якої було заявлено стороною у справі, є самостійною підставою для відмови в позові. Для правильного застосування частини першої\~статті 261 ЦК України\~при визначенні початку перебігу позовної давності має значення не тільки безпосередня обізнаність особи про порушення її прав, а й об`єктивна можливість цієї особи знати про обставини порушення її прав. Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2022 року у справі № 385/321/20 наголошував на тому, що перебіг позовної давності починається з моменту, коли у особи виникло право на подання позову у матеріально-правовому аспекті. Мається на увазі таке подання позову, з яким пов`язується судовий захист права або здійснення примусу до дотримання норм права. Перебіг позовної давності пов`язується з моментом, коли право позивача порушено і таке порушення не усувається. При цьому, постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (із змінами і доповненнями, внесеними постановами Кабінету Міністрів України) введено з 12 березня 2020 року на всій території України карантин. Було запроваджено обмежувальні заходи щодо протидії поширенню коронавірусу COVID-19, які безпосередньо впливають на виконання державою своєї соціальної, економічної, правозахисної функцій, було введено певні обмеження прав та свобод людини і громадянина.\~\~Строк карантину неодноразово продовжувався. Законом України № 530-ІХ від 17 березня 2020 року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)»\~введення карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, віднесено до форс-мажорних обставин (частина друга\~статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати»). Законом України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)»\~розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України\~доповнено, зокрема, пунктом 12 наступного змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину». Вказаний закон набрав чинності з 02.04.2020 року. У пункті 12 розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України у редакції Закону України від 30 березня 2020 року № 540-IX перелічені всі статті цього Кодексу, які визначають строки позовної давності. І всі ці строки продовжено для всіх суб`єктів цивільних правовідносин на строк дії карантину у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19). Подібний висновок висловлено у постанові Верховного Суду від 07 вересня 2022 року у справі № 679/1136/21 (провадження № 61-5238св22). Враховуючи, що з 02.04.2020 року з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 257 ЦПК України, продовжуються на строк дії такого карантину, позовні вимоги з 02.04.2017 року заявлені в межах строку позовної давності. При цьому, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги за період до 02.04.2017 р. задоволенню не підлягають, оскільки заявлені поза межами строку позовної давності. Враховуючи, що відповідачі [PERSON] , [PERSON] належним чином зобов`язання щодо оплати комунальних послуг не виконали, суд дійшов висновку про наявність підстав для стягнення з відповідачів на користь КП "Харківські теплові мережі" заборгованості за оплату послуг з опалення та постачання гарячої води за період з 02.04.2017 року по 30.11.2021 року у розмірі 48918,98 грн. (25163,41грн. заборгованість за послуги з опалення + 23755,57грн. заборгованість за послуги з підігріву води на 2 особи), а також 3913,11 грн. інфляційних втрат та 1568,39 грн. 3% річних, а разом у сумі 54400 грн. 48 коп. Доводи відповідача [PERSON] про відсутність підстав для нарахування послуги з підігріву води на 1 особу, в зв`язку з фактичним непроживанням її брата [PERSON] у спірній квартирі з березня 2021 року, не можуть бути прийняті судом до уваги, оскільки відповідач не надала доказів повідомлення КП "ХТМ" про зміну кількості осіб, що проживають у квартирі, в зв`язку з непроживанням її брата, не надала доказів звернення до позивача з заявою про проведення перерахунку. Крім того, рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова [PERSON] тільки у 2023 році визнаний таким, що втратив право користування житловим приміщенням. Щодо доводів відповідача [PERSON] про відсутність підстав для солідарного стягнення заборгованості, то відповідно до чинного законодавства особи, які зареєстровані у житловому приміщенні, несуть солідарний обов`язок щодо оплати комунальних послуг. В п. 23 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України» наголошується, що п.1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, а в п.58 рішення Європейського суд у справі «Серявін та інші проти України» зазначається про те, що призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті… Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватися публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії»). З огляду\~на викладене,\~оцінивши надані\~сторонами докази\~за своїм\~внутрішнім переконанням,\~що ґрунтується\~на всебічному,\~повному,\~об`єктивному\~та безпосередньому\~дослідженні наявних\~у справі\~доказів,\~а також\~належність,\~допустимість,\~достовірність кожного\~доказу окремо,\~достатність і\~взаємний зв`язок\~доказів у\~їх сукупності,\~перевіривши всі\~доводи і\~заперечення сторін,\~суд дійшов\~висновку про\~те,\~що позовні\~вимоги КП "Харківські теплові мережі" підлягають частковому задоволенню. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи, що частка задоволених позовних вимог складає 58,69%, витрати зі сплати судового збору у розмірі 1456,09 грн. (2481 грн.*58,69/100) підлягають стягненню з відповідачів на користь позивача.

Outcome: partial