Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-16 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду із клопотанням про продовження строку дії рішення про визнання [PERSON] недієздатною, посилаючись на те, що рішенням Хорольського районного суду Полтавської області від 28 вересня 2021 року [PERSON] була визнана недієздатною та над нею встановлено опіку, її опікуном призначено [PERSON] . [PERSON] , є інвалідом ІІІ групи, за станом здоров`я не здатен усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Враховуючи зміни до цивільного процесуального законодавства, яким передбачено максимальний строк дії судового рішення про визнання фізичної особи недієздатною у 2 роки, з метою захисту прав недієздатної особи, просив продовжити строк дії рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 28 вересня 2021 року. Заявник [PERSON] у судове засідання не з`явився, надавши суду заяву, в якій просив розглянути справу у його відсутність, клопотання про продовження строку дії рішення про визнання [PERSON] недієздатною задовольнити, про що подав заяву. Представник Хорольської міської ради Полтавської області у судове засідання не з`явився, надавши суду заяву, в якій просив розглянути справу у його відсутність, не заперечував щодо задоволення клопотання [PERSON] . Представник недієздатної [PERSON] адвокат Тимохіна Л.С. просила задовольнити клопотання про продовження строку дії рішення про визнання [PERSON] недієздатною. Відповідно абз. 2 ч. 1 ст.\~299\~ЦПК України питання про виклик фізичної особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, вирішується в кожному випадку судом із урахуванням стану її здоров`я. В даному випадку судом за висновками акту судово-психіатричного експертиза № 103 від 01.03.2021 Полтавської філії судових експертиз державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» з приводу психічного стану недієздатної [PERSON] встановлено, що она за своїм психічним станом не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Таким чином, суд прийшов висновку про відсутність підстав для виклику [PERSON] в судове засідання, оскільки її стан здоров`я унеможливлює таку процесуальну дію як участь в судовому засіданні з усвідомленням значення дій останнім та можливості керувати ними. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що рішенням Хорольського районного суду Полтавської області від 28 вересня 2021 року [PERSON] , [INFO] , було визнано недієздатною. ЇЇ опікуном призначено брата [PERSON] (а.с. 12-14). З березня 2019 року [PERSON] проживає у Грабарівському психоневрологічному будинку- інтернаті. [PERSON] являється рідним братом [PERSON] (а.с. 7-8) та звернувся до суду з клопотанням про продовження дії рішення про визнання [PERSON] недієздатною, посилаючись на те, що остання продовжує не усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, оскільки має стійкий психічний розлад здоров`я. З березня 2019 року [PERSON] проживає у Грабарівському психоневрологічному будинку- інтернаті. Відповідно до довідки Сер. МСЕ № 0359583 від 29.03.2011 [PERSON] є інвалідом ІІІ групи загального захворювання (а.с. 11). Згідно висновку судово-психіатричного експерта № 103 від 01.03.2024 Полтавської філії судових експертиз державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» [PERSON] , [INFO] , на даний час виявляє ознаки хронічного стійкого психічного розладу у вигляді маячного (шизофреноподібного) розладу органічного походження. Наявний у [PERSON] хронічний стійкий розлад є таким, що позбавляє її здатності усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними на даний час ( а.с. 64-69). Згідно ч. 1 ст. 39 ЦК України, фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Статтею 4\~ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження. Окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (ч. 1 ст 293 ЦПК України). Перелік фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, міститься у ч. 2 ст. 293 ЦПК України, зокрема визнання особи недієздатною. Відповідно до ч. 1 ст.\~39\~ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. За змістом ст. 300 ЦПК України, у рішенні суду про визнання особи недієздатною, слід визначити строк його дії, який не може перевищити двох років. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку який не може перевищувати двох років. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною повинно містити обставини, що свідчать про продовження хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок чого особа продовжує не усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, підтверджені відповідним висновком судово-психіатричної експертизи. Рішенням Європейського суду з прав людини від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України», яке 30 серпня 2013 року набуло статусу остаточного, Європейським судом з прав людини констатовано, що у цій справі відсутність у заявниці можливості безпосередньо вимагати поновлення своєї цивільної дієздатності призвела до того, що це питання не розглядалося судами взагалі. Європейський суд з прав людини в своєму рішенні зазначив, що «відсутність судового розгляду цього питання, яке серйозно вплинуло на численні аспекти життя заявниці, не можна виправдати легітимними цілями, що лежать в основі обмеження доступу до суду осіб, визнаних недієздатними» (п. 40). За таких обставин Європейський суд з прав людини дійшов висновку, що ситуація, в якій опинилася заявниця, призвела до відмови у правосудді щодо можливості забезпечення перегляду її цивільної дієздатності, тобто було порушення пункту 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. 15.12.2017 набрала чинності нова редакція Цивільного процесуального кодексу. Відповідно до приписів законодавства у справах про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності ЦПК передбачається періодичний судовий контроль за наявністю/продовженням існування підстав для обмеження чи позбавлення особи дієздатності (принцип, визначений у рішеннях ЄСПЛ «Наталія Михайленко проти України» (2013), «Станєв проти Болгарії» (2012), «Штукатуров проти Росії» (2008), адже ч. 6 ст. 300 встановлюється максимальний строк дії судового рішення про визнання фізичної особи недієздатною у 2 роки). Отже, дослідивши зібрані у справі докази, суд прийшов висновку про те, що встановлений [PERSON] , [INFO] , судово-психіатричною експертизою діагноз не змінився, а тому існують ознаки не усвідомлення ним своїх дій та можливості керувати ними, та існує необхідність продовження строку дії рішення про визнання [PERSON] , [INFO] , недієздатним ще на два роки. Відповідно до положень п. 2 ч. 3 ст. 133 Цивільного процесуального кодексу України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати пов`язані із залученням експертів та проведенням експертизи. Згідно ч. 2 ст.\~299\~ЦПК України судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави. Відповідно до ч. 10 ст. 139 ЦПК України, якщо у справах окремого провадження виклик свідків, призначення експертизи, залучення спеціалістів здійснюються за ініціативою суду, а також у випадках звільнення від сплати судового збору або зменшення його розміру, відповідні витрати відшкодовуються за рахунок державного бюджету.

Outcome: approved