Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-14 00:00:00

Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області Черкаського районного Черкаської області з позовом до [PERSON] пр. відшкодування шкоди. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що постановою Придніпровського районного суду м.Черкаси від 28.06.2023 року, яка набрала законної сили 10.07.2023 року по справі №711/2924/23 встановлено, що 04.04.2023 року о 20.30 год. під час проведення рибоохоронної роботи на р.Дніпро м.Черкаси, поблизу річкового вокзалу по вулиці Припортовій, було виявлено [PERSON] , який здійснював вилов риби на спінінг оснащений двома потрійними гачками, методом багріння, при цьому виловив свіжу рибу 21 шт. синець та 11 шт. густіра, загальною вагою приблизно 5,5 кг, чим порушив пп.8 п.1 та пп.1 п.2 розділу та пп.1 п.2 розділу ІV Правил любительського і спортивного лову № 700 від 19.09.2022 р., за що передбачена адміністративна відповідальність за ч.4 ст.85 КУпАП. Збитки завдані рибному господарству становить 50405 грн. Дану постанову [PERSON] не оскаржував. Таким чином, вина [PERSON] є доведеною,проте питання відшкодування збитків в сумі 50405 грн. нанесених рибному господарству України при винесенні постанови не вирішено. За наведених обставин, просить стягнути [PERSON] грошове стягнення за шкоду, заподіяну порушеним законодавства про охорону навколишнього середовища в сумі 50405.00 грн до спеціального фонду охорони навколишнього природного середовища. Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Згідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 31 січня 2024 року матеріали цивільної справи направленні за підсудністю до Придніпровського районного суду м.Черкаси. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.02.2024 року, для розгляду цивільної справи №707/3906/23 визначено суддю Демчика Р.В. Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 22 лютого 2024 року відкрито провадження у справі та розгляд справи призначено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Представники осіб, в інтересах яких заявлено позов - Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області в судове засідання не з`явився, направив до суду заяву про розгляд справи у його відсутності. Відповідач [PERSON] будучи належним чином повідомлений про час та місце судового засідання до суду повторно не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив, відзив не подав. Відповідно до відповіді №1330 Департаменту «Центр надання адміністративних послуг» від 30.01.2024 року [PERSON] , [INFO] зареєстрований за адресою [ADDRESS] з 20.09.2022 року до тепер. Враховуючи вище викладене, суд вважає, що відповідач по справі [PERSON] про розгляд справи повідомлені належним чином. Відповідно до вимог ч.4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). У відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно вимог ч.1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу відповідно до вимог ст. 281 ЦПК України. Враховуючи вище викладене, та той факт що відповідач належним чином повідомлявся про дату, час і місце судового засідання, але не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; а позивач не заперечує проти такого вирішення справи, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України). Частиною другою статті 95 ЦПК України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні встановлено, що постановою Придніпровського районного суду м.Черкаси від 28.06.2023 року, по справі №711/2924/23 встановлено, що 04.04.2023 року о 20.30 год. під час проведення рибоохоронної роботи на р.Дніпро м.Черкаси, поблизу річкового вокзалу по вулиці Припортовій, було виявлено [PERSON] , який здійснював вилов риби на спінінг оснащений двома потрійними гачками, методом багріння, при цьому виловив свіжу рибу 21 шт. синець та 11 шт. густіра, загальною вагою приблизно 5,5 кг, чим порушив пп.8 п.1 та пп.1 п.2 розділу та пп.1 п.2 розділу ІV Правил любительського і спортивного лову № 700 від 19.09.2022 р., за що передбачена адміністративна відповідальність за ч.4 ст.85 КУпАП. Визнано [PERSON] винним в скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП та притягнути його до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу у розмірі 20 неоподаткованих мінімумів громадян, що становить 340 (триста сорок) гривень з конфіскацією: знарядь і засобів вчинення правопорушення, згідно приймального акту № 344 та незаконно добутих водних живих ресурсів, а саме: риби винець 21 шт., густіри 11 шт., загальною вагою 5,5 кг. Стягнуто з [PERSON] на користь держави судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 536,8 грн. Постанова набрала законної сили 10.07.2023 року. 04.04.2023 року працівники Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області відносно відповідача [PERSON] склали протоколи про адміністративне правопорушення №011393 від 04.04.2023 року, якими зафіксовано факт грубого порушення відповідачем правил рибальства. \~ \~ \~ \~Згідно Акта від 04.04.2023 року Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області виявлено та вилучено у [PERSON] знаряддя лову, потрійні замки без штучного тримання у кількості 2 шт. та свіжу рибу 21 шт. синець та 11 шт. густіра. Відповідно до опису об`єктів лову, вилучено потрійні замки без штучного тримання у кількості 2 шт . Згідно розрахунку збитків, завданої рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства та охорони водних біоресурсів за №1209 від 21 листопада 2021 року, загальний розмір шкоди, завданої рибному господарству складає 50405.00 грн., що відповідає таксам для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів, затвердженим Постановою КМУ №1209 від 21 листопада 2011 року. Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області для відповідача направлений лист про добровільне відшкодування збитків, завданих рибному господарству України. Згідно з ч. 6ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до ст. 6 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» державне управління та регулювання у галузі рибного господарства здійснюють Кабінет Міністрів України, центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства. Згідно ч. 1 ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до п. 1 Положення про Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області, затвердженого наказом Державного агентства меліорації та рибного господарства України від 15 липня 2016 року №229 (зі змінами) основним завданням Черкаського рибоохоронного патруля є реалізація повноважень Державного агентства меліорації та рибного господарства України у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства меліорації земель та експлуатації державних водогосподарських об`єктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем в районі діяльності. Згідно п.7.5 та 8.11 вказаного Положення, Черкаський рибоохоронний патруль має право визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками, подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Тобто управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області, в розумінні статті 56 ЦПК України є органом, уповноваженим державою здійснювати функції у спірних правовідносинах, які виникають у галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів. Відносини в галузі охорони навколишнього природного середовища України, які виникли між сторонами, регулюються Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», земельним, водним, лісовим законодавством, законодавством про надра, про охорону атмосферного повітря, про охорону і використання рослинного і тваринного світу та іншим спеціальним законодавством. Відповідно до приписів статті 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані охороняти тваринний світ, сприяти відтворенню відновлювальних об`єктів тваринного світу, використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. За приписами ч.1ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», ч.1 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» - порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законом. Частиною 1 статті 69 вказаного Закону передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Положеннями ст. 7 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що об`єкти тваринного світу, вилучені із стану природної волі, розведені (отримані) у напіввільних умовах чи в неволі або набуті іншим не забороненим законом шляхом, можуть перебувати у приватній власності юридичних та фізичних осіб. Законність набуття у приватну власність об`єктів тваринного світу (крім добутих у порядку загального використання) повинна бути підтверджена відповідними документами, що засвідчують законність вилучення цих об`єктів з природного середовища, ввезення в Україну з інших країн, факту купівлі, обміну, отримання у спадок тощо, які видаються в установленому законодавством порядку. У передбаченому законом порядку права власників об`єктів тваринного світу можуть бути обмежені в інтересах охорони цих об`єктів, навколишнього природного середовища та захисту прав громадян. Відповідно до ч.ч.1,2 ст.27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягі в безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Згідно з п.п. 3, 4 ч.2 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в: незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу. Відповідно до абз.1 п.3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15 лютого 1999 року №19, Забороняється лов водних живих ресурсів: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм; У відповідності до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правом фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Протиправною є поведінка, яка не відповідає вимогам закону, тягне за собою порушення (зменшення, обмеження) майнових прав (благ) і законних інтересів іншої особи. Згідно ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. При визначені розміру відшкодування суд також враховує положення ч. 1 ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього середовища" про те, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. З урахуванням наведеного,суд приходить до висновку про необхідність задоволення позову та стягнення з [PERSON] заподіяної шкоди в розмірі 50405.00 грн. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем при зверненні до суду з позовом було сплачено судовий збір в сумі 2684.00 гривень, що підтверджується платіжною інструкцією №821 від 22.12.2023 року, а тому до стягнення з відповідача [PERSON] на користь Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області підлягає 2684.00 грн. судових витрат. На підставі викладеного, ст. ст.993,1187,1191,1194 ЦК України,

Outcome: approved