Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-26 00:00:00

У січні 2022 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до АТ ОГС Київоблгаз про порушення вимог Кодексу та Акта-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природжного газу та його вартості. Обґрунтовуючи позовні вимоги, посилається на те, що є власником житлового будинку за адресою: [ADDRESS] . Розподіл природного газу до вказаного будинку здійснює АТ ОГС Київоблгаз на підставі публічного договору про розподіл природного газу. Заборгованості за спожитий газ позивач не має. До 17 серпня 2018 року облік спожитого газу здійснювався за показами лічильника Візар G6, заводський номер 0065098. 17 травня 2018 року представники АТ Київоблгаз провели перевірку лічильника газу у будинку позивача та склали Акт про порушення № 2053 і демонтували встановлений у помешканні позивача лічильник газу. 23 травня 2018 року комісія провела експертизу лічильника Візар G6, заводський номер 0065098 та склала Акт експертизи лічильника газу № 1479е, за змістом якого встановила втручання в роботу засобу вимірювальної техніки, а саме пошкодження корпусу відлікового механізму в місці встановлення пломбувальної чашки, відсутність герметика по периметру відлікового механізму, пошкодження 7-го цифрового ролика в районі цифр 9 та 0 від застосування стороннього предмета, факт виймання та розбирання відлікового механізму. Позивач стверджує, що таких дій щодо лічильника не вчиняла, в зв`язку з чим неодноразово зверталася до відповідача з проханням повернути лічильник. Проте її запити були проігноровані. 26 січня 2021 року комісія АТ Київоблгаз з розгляду актів про порушення розглянула Акт про порушення № 2053 та за результатами розгляду склала Акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу, за змістом якого сума завданих збитків склала 117 126,25 грн. Позивач вважає дії АТ Київоблгаз такими, що суперечать нормам чинного законодавства, оскільки Акт-розрахунок підписаний особами, які були відсутні на засіданні комісії. Крім того, відповідач порушив строк розгляду акту про порушення, розглянувши його більше, ніж через 2 роки з моменту виявлення порушення. Також позивач переконана, що донарахований об`єм природного газу є завищеним з огляду на норми споживання газу в опалювальний сезон. Враховуючи наведене, позивач вважає, що такі дії відповідача порушують її цивільне право, а тому просить суд: 1.рішення Комісії АТ Київоблгаз з розгляду актів про порушення вимог Кодексу, оформлене протоколом від 26 січня 2022 року, визнати незаконним та скасувати; 2.Акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу та його вартості від 26 січня 2022 року визнати незаконним та скасувати; 3.вирішити питання про розподіл судових витрат. Ухвалою від 01 лютого 2022 року Києво-Святошинський районний суд Київської області відкрив провадження у справі, призначив підготовче судове засідання. АТ ОГС Київоблгаз у серпні 2022 року подало відзив на позовну заяву, в обґрунтування якого посилається на те, що позовні вимоги необґрунтовані та задоволенню не підлягають. Відповідач зауважує, що дійсно в зв`язку з виявленням порушення використання газу споживачем був демонтований засіб вимірювальної техніки у помешканні позивача. 23 травня 2018 року у присутності позивача було проведено експертизу лічильника газу, за результатами якої встановлено втручання у роботу ЗВТ, видано довідку про непридатність ЗВТ. Також відповідач заперечує проти посилань позивача на нелегітимність складу комісії, посилаючись на відповідний наказ оператора ГРМ, яким склад комісії був затверджений. За таких обставин просить у задоволенні позову відмовити. У серпні 2022 року АТ ОГС Київоблгаз заявило зустрічні позовні вимоги до [PERSON] , в обґрунтування яких посилається на те, що за результатами планової перевірки 17 травня 2018 року за адресою: [ADDRESS] , було виявлено порушення приписів Кодексу ГРМ [PERSON] , яка є власником зазначеного домоволодіння, про що складено Акт про порушення. Внаслідок таких обставин ЗВТ був демонтований та направлений на експертизу. Після підтвердження факту втручання у роботу ЗВТ було проведено засідання комісії з розгляду Акту про порушення. За результатами засідання комісія склала Акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу та його вартості на суму 117 126,25 грн з розрахунку об`єму необлікованого газу 8 815,32 м3 . На час подання зустрічного позову витрати [PERSON] не відшкодовані. За таких обставин позивач за зустрічним позовом просить суд стягнути з [PERSON] вартість необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу за несанкціонований відбір природного газу з ГРМ в розмірі 117 126,25 грн, витрати на проведення експертизи лічильника природного газу у розмірі 2 556,90 грн, а також вирішити питання про розподіл судових витрат. У вересні 2022 року [PERSON] подала відповідь на відзив АТ ОГС Київоблгаз, в якому продовжувала наполягати на тому, що склад комісії, яка розглядала акт про порушення, є нелегітимним, порушення, зазначене в акті, не передбачене Кодексом ГРМ, а розгляд цього акту проводився фактично у складі двох осіб. Ухвалою від 01 листопада 2022 року Києво-Святошинський районний суд Київсьокї області прийняв до розгляду зустрічну позовну заяву та продовжив підготовчий судовий розгляд. У відзиві на зустрічну позовну заяву від 01 лютого 2023 року [PERSON] посилається на те, що АТ ОГС Київоблгаз не довело факт втручання в роботу ЗВТ, оскільки у акті про порушення зазначене порушення, вид якого на визначений Кодексом ГРМ. Позивач за первісним позовом продовжує наполягати на нелегітимному складі комісії, а також зауважує, що при складенні Акта-розрахунку відповідач не врахував сплачені відповідачем кошти на суму 9 527 грн. Ухвалою від 27 листопада 2023 року Києво-Святошинський районний суд Київської області закрив підготовче провадження, призначив справу до розгляду. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явилася, про дату час та місце слухання справи сповіщена належним чином, на адресу суду направила заяву про розгляд справи за її відсутності, позов підтримала. Відповідач АТ ОГС Київоблгаз в судове засідання не з`явилося, про дату час та місце слухання справи сповіщена належним чином, представник відповідача надав заяву про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до\~вимог частини\~першої,\~третьої статті\~223\~ЦПК України\~неявка у\~судове засідання\~будь-якого\~учасника справи\~за умови,\~що його\~належним чином\~повідомлено про\~дату,\~час і\~місце цього\~засідання,\~не перешкоджає\~розгляду справи\~по суті.\~Якщо учасник\~справи або\~його представник\~були належним\~чином повідомлені\~про судове\~засідання,\~суд розглядає\~справу за\~відсутності такого\~учасника справи\~у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. У зв`язку з неявкою сторін в силу частини другої статті 247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Згідно з частиною п`ятою статті 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Відповідно до постанови КЦС ВС від 30 вересня 2022 року за № 761/38266/14 якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, доводи сторін, викладені в заявах по суті спору, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дійшов такого висновку. Відповідно до вимог частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Суд встановив, що [PERSON] на праві приватної власності належить будинковолодіння за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією договору дарування від 17 вересня 2004 року, зареєстрованого в реєстрі за номером 5287. 17 травня 2018 року працівники Києво-Святошинська ФЕГГ ПАТ Київоблгаз склали Акт порушення № 2053, за змістом якого за адресою: [ADDRESS] , виявлено порушення Кодексу КЗМ, а саме виявлено, що пломба не є заводською (п. 1.3), встановлено лічильник з обмінного фонду та опломбовано його. Вказаний акт містить зауваження споживача такого змісту: Лічильник № 0066098 знімався у 2000 році на перевірку і ремонт фірмою Обрій, [ADDRESS] . Відповідно до акту № 0800656258 від 17 серпня 2018 року лічильник марки Візар типа G6, заводський № [NUMBER] , 1999 року виготовлення був демонтований та запакований для проведення експертизи. За змістом Протоколу щодо направлення ЗВТ та/або пломби на позачергову чи експертну повірку від 17 травня 2018 року для перевірки метрологічних характеристик ЗВТ [PERSON] була запрошена в лабораторію ПАТ Київоблгаз 22 травня 2017 року за адресою: [ADDRESS] . Наказом ПАТ по газопостачанню та газифікації Київоблгаз від 02 травня 2018 року № 01/10-76-0518 створено комісію у складі: голова комісії [PERSON] , а у разі його відсутності - провідний інженер [PERSON] , члени комісії [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , представник ДП Київоблстандартметрологія, представник управління у Київській області АО Правовий альянс, представник управління Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг у м. Києві та Київській області, представник філії з експлуатації газового господарства ПАТ Київоблгаз. У листі від 02 лютого 2016 року № KV 08.2-СА-505-2016 РГК Київоблгаз просила генерального директора ДП Укрметртестстандарт визначити на постійній основі 1 уповноваженого представника для участі в експертизі ЗВТ та пломб, а також 9 уповноважених осіб для включення їх у склад комісії для розгляду актів про порушення. В листі від 25 лютого 2016 року ДП Київоблстандартметрологія повідомило РГК Київоблгаз про можливість включення до складу комісії [PERSON] та [PERSON] . За змістом акта № 1479е від 23 травня 2018 року комісія у складі голови комісії [PERSON] , членів комісії [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в присутності абонента [PERSON] за результатами проведення експертизи ЗВТ встановили порушення цілісності пломби, зазначивши, що лічильник 1999 року випуску, водночас на пломбі відтиск 00, а в пломбувальній чашці знаходиться смола. Також було встановлено пошкодження корпусу відлікового механізму в місці встановлення пломбувальної чашки, герметик по периметру відлікового механізму відсутній, пошкоджений 7-ий цифровий ролик, в районі цифр 9 та 0 внаслідок застосування стороннього предмету. Відліковий механізм виймався та розбирався. Акт підписаний уповноваженою особою на підставі довіреності [PERSON] . Відповідно до Довідки про непридатність законодавчо регульованого ЗВТ від 31 травня 2016 року № Д50/М1479е-18 лічильник марки Візар типа G6, заводський № 0065098, 1999 року виготовлення визнаний таким, що не відповідає встановленим законом вимогам. Наказом АТ ОГС Київоблгаз від 06 серпня 2018 року № 01НО-ІІІ-0821 затверджено склад комісії № 5 з розгляду актів про порушення, що були виявлені в Києво-Святошинському районі: голова комісії [PERSON] , заступник голови комісії [PERSON] , секретар комісії [PERSON] , члени комісії [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . На підставі довіреності від 21 січня 2022 року, посвідченої приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області Поліщук С. О. за номером 38, [PERSON] уповноважила [PERSON] , представляти її інтереси. Відповідно до протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу ГРМ від 26 січня 2022 року № 9379 комісія у складі голови комісії Зубцова О. О., заступника голови комісії [PERSON] , секретаря комісії Ксендзюк І. В., членів комісії [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] у присутності представника [PERSON] , який діяв в інтересах [PERSON] розглянули акт про порушення № 2053 від 17 травня 2018 року та вирішили його задовольнити в повному обсязі та скласти акт-розрахунок за період з 18 січня 2018 року до 01 травня 2018 року. На засіданні [PERSON] висловив незгоду з актом про порушення. За змістом акту-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості від 26 січня 2022 року [PERSON] нараховано суму збитків у розмірі 117 126,25 грн та враховано сплачені заявником кошти за отримані послуги з газопостачання на суму 5 467,00 грн. Відповідно до рахунку від 26 січня 2022 року ФЕГГ 260 вартість послуги з експертизи побутового лічильника становить 2 130,75 грн. Відповідно до частин першої, другої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Відповідно до статті 16\~ЦК України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого\~немайнового або майнового права та інтересу. Наведеною нормою матеріального права визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним. Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення / захисту в обраний спосіб. Для того, щоб право на доступ до суду було ефективним, особа повинна мати чітко визначену та дієву можливість оскаржити подію, яка, на її думку, порушує її права й\~охоронювані законом інтереси. Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме належних їй прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. У разі порушення (невизнання, оспорювання) суб`єктивного цивільного права чи інтересу у потерпілої особи виникає право на застосування конкретного способу захисту. Цим правом на застосування певного способу захисту і є права, які існують у рамках захисних правовідносин. Тобто спосіб захисту реалізується через суб`єктивне цивільне право, яке виникає та існує в рамках захисних правовідносин (зобов`язань). Згідно з частиною першою статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Статтею 13 Закону України «Про ринок природного газу» визначено, що споживач зобов`язаний не допускати несанкціонованого відбору природного газу. У разі порушення або невиконання своїх обов`язків споживач несе відповідальність згідно із законом. Відповідно до статті 59 Закону України «Про ринок природного газу» встановлено, що суб`єкти ринку природного газу, які порушили законодавство, що регулює функціонування ринку природного газу, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку природного газу, зокрема, є несанкціонований відбір природного газу. Відносини між газорозподільними підприємствами та фізичними особами (населенням) - споживачами газу регулюються Кодексом газорозподільних систем (далі - Кодекс ГРС), затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) № 2494 від 30 вересня 2015 року, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 06 листопада 2015 року за № 1379/27824. Згідно з пунктом 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРС несанкціонований відбір природного газу - це відбір (споживання) природного газу з газорозподільної системи з порушенням вимог чинного законодавства, зокрема цього Кодексу. Відповідно до пункту 1 глави 2 розділу ХІ Кодекс ГРС до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу у оператора газорозподільної системи(далі - ГРМ) (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належить, зокрема, несанкціоноване втручання в роботу засобів вимірювальної техніки (далі - ЗВТ), зокрема лічильника газу. Згідно з пунктом 4 глави 1 розділу І Кодекс ГРС несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу - це втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу. Приховані заходи - це несанкціоновані заходи, здійснені споживачем чи іншою особою, внаслідок яких здійснюється необліковане (обліковане частково чи з порушенням законодавства) використання природного газу, які неможливо виявити без використання спеціальних технічних засобів, проведення земельних робіт, демонтажу будівельних конструкцій чи оздоблювальних матеріалів, часткового чи повного демонтажу ЗВТ або дактилоскопічної експертизи чи перевірки метрологічних характеристик ЗВТ. Експертиза засобу вимірювальної техніки/експертиза пломб - це комплекс заходів, які здійснюються комісією з проведення експертизи ЗВТ та пломб, яка затверджується наказом оператора ГРМ, або суб`єктами судово-експертної діяльності, діяльність яких регулюється Законом України «Про судову експертизу», з метою отримання даних щодо відповідності засобу вимірювальної техніки/пломб параметрам, визначеним їх виробниками, умовам монтажу та експлуатації, їх цілісності чи відповідності метрологічним характеристикам, а також пересвідчення у відсутності інших ознак впливу на засіб вимірювальної техніки/пломбу, які можуть свідчити про втручання в засіб вимірювальної техніки/пломбу та викривлення результатів вимірювання. Згідно з пунктом 1 глави 9 розділу Х Кодексу ГРС суміжні суб`єкти ринку природного газу, зокрема оператор ГРМ та споживач, під час введення в експлуатацію або протягом експлуатації комерційного ВОГ та його складових, у тому числі в разі позаштатної ситуації чи виникнення спірних питань щодо результатів вимірювань об`єму природного газу, мають право здійснювати з дотриманням вимог цього Кодексу перевірку комерційного ВОГ та його складових щодо: 1) відповідності умовам експлуатації та узгодженій проектній документації чи умовам договору; 2) працездатності та/або придатності ЗВТ до застосування на підставі результатів перевірки їх метрологічних характеристик, зокрема загальної похибки вимірювання; 3) відсутності ознак пошкодження ЗВТ та/або пошкодження пломб; 4) відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та/або несанкціонованого газопроводу; 5) перевірки стану підвідного газопроводу, зокрема способу прокладання та відсутності можливості відбору газу поза вузлом обліку, в тому числі шляхом обстеження газопроводів приладовим методом на предмет відсутності підключень до підземних та надземних підвідних, розподільчих та транзитних газових мереж поза комерційним ВОГ, візуального обстеження способів монтажу і обв`язки газового та газорегулюючого обладнання; 6) відсутності несанкціонованого підключення газових приладів, внаслідок чого може перевищуватися діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу). Пунктом 1 глави 10 розділу Х Кодексу ГРС визначено, що якщо під час перевірки (обстеження) комерційного ВОГ або при контрольному огляді вузла обліку за домовленістю сторін або ініціативою оператора ГРМ чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) буде ініційована експертиза щодо перевірки пошкодження пломб/ЗВТ чи несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, вони мають діяти з урахуванням положень цієї глави. У пункті 4 глави 10 розділу Х Кодексу ГРС визначено, що споживач (суміжний суб`єкт ринку природного газу) зобов`язаний бути присутнім під час проведення експертизи. За неможливості бути присутнім під час проведення експертизи споживач (суміжний суб`єкт ринку природного газу) може дати письмову згоду у довільній формі на проведення експертизи без його присутності або у присутності уповноваженої ним іншої особи. У разі неприбуття споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) та/або уповноваженої ним особи на експертизу проведення експертизи ЗВТ та/або пломби проводиться без його участі. Абзацами 1, 3 пункту 1 глави 3 розділу ХІ Кодекс ГРС встановлено, що у разі виявлення оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму не облікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток 15 цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. За збереження і цілісність комерційних та дублюючих ВОГ та пломб (відбитків їх тавр) відповідає власник (користувач), на території або у приміщенні якого вони встановлені, що має бути зафіксовано у відповідному акті про пломбування (пункт 4 глави 6 розділу Х Кодексу газорозподільних систем). Відповідно до пункту 1 глави 2 розділу XI Кодексу ГРМ до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу належить, зокрема, несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу). Главою 5 розділу XI Кодексу ГРМ визначено, що у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу. Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження, заперечення та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в акті про порушення (абзац другий пункту 2, абзац другий пункту 5 глави 5 розділу XI Кодексу ГРМ). У разі незгоди споживача (несанкціонованого споживача) із зафіксованим в акті про порушення порушенням, яке стосується пошкодження пломб (крім факту їх відсутності або спрацювання магнітного індикатора), пошкодження ЗВТ/лічильника газу (крім явних ознак навмисного в них втручання), він може вимагати проведення їх експертизи чи позачергової або експертної повірки у порядку, визначеному цим Кодексом. У такому разі в акті про порушення робиться відповідний запис, при цьому представник Оператора ГРМ здійснює заходи щодо пакування пошкодженої пломби та/або лічильника газу (ЗВТ) та складає відповідний акт про направлення їх на експертизу чи позачергову або експертну повірку. До отримання їх результатів нарахування, передбачені цим Кодексом, не застосовуються (абзац перший пункту 6 глави 5 розділу XI). Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення (абзац перший пункту 8 глави 5 розділу XI Кодексу ГРМ). За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості (абзац перший та другий пункту 11 глави 5 розділу XI Кодексу ГРМ). В акті про порушення зафіксовано порушення Кодексу газорозподільних систем, а саме пункту 1.3 (заводська пломба не заводська). Акт про порушення підписаний двома представниками оператора ГРМ та споживачем, а отже є дійсним. В акті експертизи лічильника газу засвідчено факт несанкціонованого втручання у відліковий механізм лічильника, внаслідок чого лічильник став непридатним для подальшого використання. Позивач не надала доказів на спростування зазначених фактів, а отже несанкціоноване втручання у роботу ЗВТ є порушенням Кодексу газорозподільних систем, що є підставою для вжиття визначених законом заходів та покладення відповідальності на споживача. Водночас, відповідно до пункту 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. Об`єднана палата Касаційного господарського суду у постанові від 07 липня 2023 року у справі № 911/3342/21 сформулювала правовий висновок про те, що суб`єкт господарювання повинен дотримуватися, зокрема, вимог пункту 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ, тобто розглядати акти про порушення у строки визначені Кодексом ГРМ, а порушення таких строків є невиконанням вимог Кодексу ГРМ, що, у свою чергу, має встановлювати відповідальність за такі порушення, зокрема,\~шляхом визнання недійсним рішення комісії. Також ОП КГС вказала на те, що судам у кожному конкретному випадку необхідно встановлювати обставини, за яких засідання комісії відбулося з пропуском строку встановленого абзацом першим пункту 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ, тобто надавати оцінку відповідним доказам у справі та\~в залежності від поважності причин попуску такого строку ухвалювати відповідне рішення щодо визнання/не визнання недійсним рішення комісії. Акт експертизи лічильника складено 23 травня 2018 року, Акт про порушення розглянутий 26 січня 2022 року. АТ ОГС Київоблгаз зазначає, що склад комісії для розгляду акту про порушення був сформований та затверджений відповідним наказом 06 серпня 2021 року. Суд надає оцінку також тому, що з березня 2020 року на території України були запроваджені протиепідеміологічні заходи, що є загальновідомим фактом та не потребує доведення в розумінні статті 82 ЦПК України. Водночас, матеріали справи не містять доказів щодо обставин, які завадили Оператору ГРС розглянути Акт про порушення у встановлений Кодексом газорозподільних мереж двомісячний строк (відсутність сформованого складу комісії станом на час складення акту про порушення та отримання висновку експертизи ЗВТ), а також сформувати новий склад комісії у розумні строки. З огляду на відсутність поважних причин, за яких Кодекс газорозподільних систем дозволяє розглянути акт про порушення поза межами встановленого двохмісячного строку, суд дійшов висновку наявність підстав для визнання незаконним та скасування рішення комісії АТ ОГС Київоблгаз з розгляду актів про правопорушення та акту розрахунку необлікованого (донарахованого) обсягу та об`єму природного газу і його вартості. Такі обставини в свою чергу свідчать про відсутність підстав для задоволення зустрічного позову, доводи якого будуються на зазначених рішення комісії АТ ОГС Київоблгаз та акту-розрахунку. Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, суд дійшов висновку про те, що первісні позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню, а у задоволенні зустрічних позовних вимог АТ ОГС Київоблгаз слід відмовити . Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. [PERSON] сплачений судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 992,40 грн, який у повному обсязі підлягає стягненню з АТ ОГС Київоблгаз.

Outcome: approved