Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-13 00:00:00

18.12.2023 року Товариство з обмеженою відповідальністю «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» звернулося до Березівського районного суду Одеської області з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Згідно протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями від 18.12.2023 року визначено суддю Березівського районного суду Одеської області Римар І.А. На обґрунтування своїх позовних вимог представник позивача вказав, що 20.07.2023 року між ТОВ «УКР КРЕДИТ\~ФІНАНС» та\~ [PERSON] \~укладено електронний\~договір \~про відкриття\~кредитної лінії\~№1242-1582,\~який разом\~з Правилами\~надання споживчих\~кредитів складають\~єдиний договір,\~в якому\~визначаються всі\~його істотні\~умови та\~з яким\~відповідач була\~попередньо ознайомлена.\~Відповідно до\~умов кредитного\~договору кредитодавець\~взяв на\~себе зобов`язання\~надати [PERSON] \~кредит для\~задоволення особистих\~потреб на\~наступних умовах:\~сума кредиту\~ 15000.00\~грн.,\~строк кредитування\~ 300\~днів,\~базовий період\~ 14\~днів,\~знижена відсоткова\~ставка \~2.50\~%\~в день,\~стандартна відсоткова\~ставка \~3.00\~%\~в день.Взяті на себе зобов`язання, відповідно до кредитного договору відповідач не виконала, тобто не надала своєчасно Банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору, у зв`язку з чим, станом на 17.11.2023 року утворилася заборгованість у розмірі 76080.00 грн. Заборгованість складається з наступного: 18000.00 грн. прострочена заборгованість за кредитом; 58080.00 грн. прострочена заборгованість за нарахованими процентами. Також позивач просить стягнути з відповідача сплачені ним при поданні заяви до суду судові витрати в розмірі 2147,20 грн. Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан, який продовжено до 11.08.2024 року. Ухвалою суду від 26.12.2023 року відкрито спрощене провадження по справі, та у зв`язку з надмірним навантаженням справами, - судове засідання призначено на 07.03.2024 року. У судові засідання 07.03.2024 року, 24.04.2024 року та 14.05.2024 року представник позивача не з`явився, однак на адресу суду 18.12.2023 року надіслав клопотання про розгляд справи без його участі, вказав, що позовну вимоги підтримує у повному обсязі (а.с.40). У судове засідання 07.03.2024 року відповідач не з`явилась, однак 06.03.2024 року надіслала до суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з госпіталізацією до лікарні її неповнолітньої дитини (а.с.48), судове засідання відкладено на 24.04.2024 року. У судове 24.04.2024 року [PERSON] також не з`явилась, надала до суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з відрядженням (а.с.53), судове засідання відкладено на 14.05.2024 року. 14.05.2024 року відповідач у судове засідання втретє не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена була належним чином, про що свідчить розписка про вручення судової повістки (а.с.58), про причини своєї неявки суду не повідомила. Суд вважає зазначити, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України"). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Як відзначив суд у рішенні у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» (1989), сторона зобов`язана «демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань». \~ \~ \~ \~ \~За таких обставин, у зв`язку з воєнним станом на території України, з урахуванням заяви представника позивача про розгляд справи за його відсутності та неявкою відповідача у судові засідання, суд дійшов висновку про розгляд справи за їх відсутності, за наявними в матеріалах справи доказами. Врахувавши думку представника позивача, викладену ним в письмовій заяві, вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Судом встановлено, що відповідно до укладеного електронного договору про відкриття кредитної лінії №1242-1582, [PERSON] надано кредит для\~задоволення особистих\~потреб на\~наступних умовах:\~сума кредиту\~ 15000.00\~грн.,\~строк кредитування\~ 300\~днів,\~базовий період\~ 14\~днів,\~знижена відсоткова\~ставка \~2.50\~%\~в день,\~стандартна відсоткова\~ставка \~3.00\~%\~в день(а.с.9-15). \~ \~ \~ \~Вказаний електронний договір про відкриття кредитної лінії №1242-1582 разом з Правилами надання споживчих кредитів складають єдиний договір, в якому визначаються всі його істотні умови (а.с.16-23). \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Відповідно до частини першої\~статті 1054 Цивільного кодексу України\~зі змінами та доповненнями (далі\~ЦК України): «За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти». \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ ТОВ «УКР КРЕДИТ\~ФІНАНС»свої зобов`язання виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу кредит у розмірі, встановленому договором. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Проте, у порушення норм закону та умов договору відповідач за вказаним договором зобов`язань належним чином не виконував. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~У відповідності до\~статті 526 ЦК України: «Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~кодексу». Частиною другою\~статті 1050 ЦК України\~передбачено: «Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів…». \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Таким чином, станом на 17.11.2023 року утворилася заборгованість у розмірі 76080.00 грн. Заборгованість складається з наступного: -18000.00 грн. прострочена заборгованість за кредитом; -58080.00 грн. прострочена заборгованість за нарахованими процентами. \~\~\~\~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Факт наявності заборгованості підтверджуються кредитним договором від 20.07.2023 року та розрахунком заборгованості за кредитним договором (а.с.28-29). В той же час суд вважає такими, що підлягають частковому задоволенню ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» в частині стягнення з відповідача заборгованості за простроченими відсотками. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Суд вважає зменшити розмір заборгованості за простроченими відсотками з 58080.00 грн. до 7360.00 грн., виходячи з наступного. Виходячи з принципу процесуальної рівності сторін і враховуючи обв`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, судом досліджено кожний доказ, наданий сторонами, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів (п.27постанови Пленуму Верховного суду України від 12.06.2009 року №2 «Про практику застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції»), при цьому жодна із сторін не була поставлена судом у менш сприятливе становище, порівняно з іншою стороною, на чому наголошується у практиці Європейського суду з прав людини. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Так, у п.24 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України», в п.48 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Мала проти України» та в п.23 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гурепка проти України №2» наголошується на принципі рівності спорінодному із складників ширшої компетенції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище, порівняно з опонентом. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ При цьому, суд звертає увагу на те, що згідно з п.6 ч.1ст.3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є справедливість, добросовісність та розумність. Положеннями ст.ст.6,627 ч.1 ЦК України, визначено, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Таким чином, вимога щодо врахування принципу розумності, як і принципу справедливості, є прямою вимогою закону до договору. \~\~\~ \~ \~ \~ \~При вирішенні даного спору суд враховує, що одним із проявів верховенства права є положення про те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори. Справедливість одна з основних засад права і є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права. Ця позиція суду ґрунтується, в тому числі, нарішенні Конституційного Суду України від 02.11.2004 року №15-рп/2004у\~справі №1-33/2004. \~\~\~\~\~ \~Так, суд вважає зазначити, що у пункті 4.1.Рішення Конституційного Суду України від 02.11.2004 року № 15-рп/2004у\~справі № 1-33/2004 зазначено, що відповідно до частини першої статті 8\~Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Верховенство права - це панування права в суспільстві. Верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості, свободи, рівності тощо. Одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості, ідеї права, яка значною мірою дістала відображення в Конституції України. \~\~\~\~\~\~\~\~ З огляду на вказані положення, суд вважає, що нарахування заборгованості за простроченими відсотками у розмірі 58080.00 грн, яке фактично в три рази перевищує заборгованість за кредитом, також може свідчити на не справедливі умови договору та фактично є надмірним тягарем для відповідача щодо сплати кредиту, а тому суд вважає зменшити їх у цій частині до 7360.00 грн. \~\~\~\~ \~ \~ \~ \~При оцінці наслідків порушення зобов`язань відповідача за кредитним договором, застосовуючи принципи добросовісності, розумності і справедливості, враховуючи відсутність чіткого нормативно закріпленого механізму зменшення розміру кредитних зобов`язань, суд вважає можливим і необхідним зменшити розмір заявленої позивачем до стягнення суми з 76080.00 грн до 25360.00 грн. (18000.00 грн. прострочена заборгованість за кредитом; 7360.00 грн. заборгованість за нарахованими процентами). \~\~\~ \~ \~ \~ \~З огляду на вищевказане суд вважає, що позов ТОВ «УКР КРЕДИТ\~ФІНАНС» до [PERSON] про стягнення заборгованості необхідно задовольнити частково та стягнути з останньої на користь ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» заборгованість у розмірі 25360 грн. 00 коп. \~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Крім того, з відповідача відповідно до\~статті 141 ЦПК України, на користь позивача необхідно стягнути судовий збір у відповідному розмірі, а саме:\~715.73 грн., сплачений ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» при зверненні з позовом до суду. \~\~\~\~

Outcome: partial