Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-20 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] на її користь неустойку (пеню) за несплату аліментів на утримання дітей за період з 01.01.2022 року по 01.03.2024 року у розмірі 35683,30 грн., та частини понесених додаткових витрат по оплаті за лікування доньки у розмірі 1850 грн., посилаючись на те, що 29 січня 2016 року зареєструвала шлюб із відповідачем, який було розірвано 26 травня 2022 року рішенням Хмельницького міськрайонного суду. Від шлюбу у сторін є двоє неповнолітніх дітей: [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . 16 лютого 2022 року Хмельницький міськрайонний суд видав судовий наказ про стягнення аліментів з відповідача в розмірі 1/3 частки від заробітку (доходу) але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісяця, починаючи з 14 січня 2022 року і до повноліття дітей. Відповідно до розрахунку заборгованості зі сплати аліментів по виконавчому провадженню №68870988 станом на 01.02.2024 рік, заборгованість становить 35683,30 грн. Позивачка зазначає, що відповідач відмовляється добровільно погасити борг та сплачувати аліменти в повному об`ємі, злісно ухиляється від сплати аліментів, працюючи неофіційно та приховуючи свої реальні доходи. 10 березня 2023 року відповідач придбав приватний будинок у с. Немичинці, Хмельницького р-ну, де і проживає, на утриманні інших дітей та непрацездатних осіб не має. Згідно розрахунку станом на 01.03.2024 р. сума пені становить 242 580,08 грн. Оскільки пеня не може перевищувати 100% заборгованості, позивачка просить стягнути пеню у розмірі 35683,30 грн. Окрім того, з боку позивачки витрати на утримання дітей збільшились, оскільки молодша донька має вади в розвитку та потребує домашнього догляду. Зокрема, [PERSON] , [INFO] перебуває на диспансерному обліку та потребує домашнього догляду. Відповідно до висновку про комплексну психолого-педагогічну оцінку розвитку дитини, донька має логопедичні вади мовлення, які потребують додаткового інклюзивного навчання. [PERSON] понесені витрати на лікування доньки в розмірі 3700 грн., з яких в сумі 1850 грн. позивачка просить стягнути з відповідача. Ухвалою суду від 04.03.2024 року відкрито провадження та справу призначено за правилами спрощеного позовного провадження. У судове засідання представник позивача не з`явилася, подала до суду заяву, у якій підтримала позовні вимоги та просила позов задоволити. Відповідач у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, у судовому засіданні, яке відбулося 26.03.2024 року, надав суду пояснення з приводу позовних вимог та визнав наявність заборгованості. Суд, перевіривши та оцінивши зібрані докази по справі вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі з 29.01.2016 року, актовий запис №87, який було розірвано 26 травня 2022 року відповідно до даних рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 26.05.2022 року. Від шлюбу сторони мають спільних дітей: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , що вбачається відповідно з даних свідоцтв про народження серії [NUMBER] , виданого 30.08.2016 року, та серії [NUMBER] , виданого 20.02.2019 року. 16 лютого 2022 року Хмельницьким міськрайонним судом видано судовий наказ про стягнення аліментів з відповідача в розмірі 1/3 частки від заробітку (доходу) але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісяця, починаючи з 14 січня 2022 року і до повноліття [PERSON] та [PERSON] , на підставі якого Першим відділом ДВС у м. Вінниці ЦМУ МЮ (м. Київ) було відкрито виконавче провадження ВП №68870988. З даних довідки-розрахунку заборгованості зі сплати аліментів по виконавчому провадженню №68870988 на 01.02.2024 року вбачається, що відповідач за період з 01.01.2022 року по 01.03.2024 року нерегулярно та не в повному обсязі сплачував нараховані аліменти по вище зазначеному рішенню суду, у зв`язку з чим за цей період у [PERSON] виникла заборгованість по сплаті аліментів у розмірі 35\~686,30 грн. Статтею 180 СК України встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини. Відповідно до\~абзацу 1\~ч.\~1\~ст.\~196\~СК України\~у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за\~домовленістю між\~батьками,\~одержувач аліментів\~має право\~на стягнення\~неустойки (пені)\~у розмірі\~одного відсотка\~суми несплачених аліментів\~за кожен\~день прострочення\~від дня\~прострочення сплати\~аліментів до\~дня її\~повного погашення\~або до\~дня ухвалення\~судом рішення\~про стягнення\~пені,\~але не більше 100 відсотків заборгованості. Оскільки, пеня є змінною величиною, основою для обчислення якої є саме заборгованість за аліментами за певний місяць, то формулювання «не більше 100 відсотків заборгованості» означає, що розмір пені не повинен перевищувати розмір заборгованості, на яку вона нараховується. У разі, якщо позивач, з урахуванням принципу диспозитивності пред`явив позов про стягнення пені за декілька місяців, то розмір пені за ці місяці не повинен перевищувати сукупний розмір заборгованості, на яку вона нараховується (Постанова ВС від 19.01.2022 року, справа №711/679/21). Також, за змістом статті 196 СК України пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів. При цьому сума заборгованості за аліментами за попередні місяці не додається до заборгованості за наступні місяці, а кількість днів прострочення обчислюється виходячи з того місяця, в якому аліменти не сплачувались. Тобто неустойка (пеня) за один місяць рахується так: заборгованість за аліментами за місяць помножена на 1 % пені і на кількість днів місяця, в якому виникла заборгованість. Загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої пені за кожен із прострочених платежів (за кожен місяць). Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. У\~статті 196 СК України\~не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожний місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо. Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. Законодавець установив розмір пені - 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, в який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені. Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, в якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості), та помножити та один відсоток. За цим правилом обчислюється пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обчисленої за кожним місячним (періодичним) платежем. Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості. Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої\~статті 196 СК України\~пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. Зазначена правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 03 квітня 2019 року (справа № 14-616цс18). З огляду на вищенаведене, беручи до уваги пояснення відповідача щодо позовних вимог, суд вважає, що представлений позивачкою розрахунок заборгованості за період 01.01.2022 року по 01.03.2024 року у розмірі 35683,30 грн. є правильним, відповідає обставинам справи та не перевищує сукупний розмір заборгованості боржника по сплаті аліментів, а тому пеню з несплати аліментів у сумі 35683,30 грн. слід стягнути з відповідача. Щодо додаткових витрат на дитину [PERSON] суд звертає увагу на наступне. Донька [PERSON] , [INFO] , проживає разом з матір`ю та перебуває на її утриманні, перебуває на диспансерному обліку та потребує домашнього догляду. Відповідно до висновку про комплексну психолого-педагогічну оцінку розвитку дитини, [PERSON] має логопедичні вади мовлення, які потребують додаткового інклюзивного навчання, що підтверджується даними довідки №44 від 22.03.2023 року та висновку №ІРЦ-85016/2024/482007 від 15.01.2024 року та результатами лабораторних досліджень. Зі змісту товарних чеків від 18.09.2023 р., 14.08.2023 р., 24.08.2023 р., гарантійного талону від 31.08.2023 р., акту про надані медичні послуги для пацієнта та акту виконаних робіт (послуг) від 28.03.2024 р. вбачається, що позивачкою понесені витрати на лікування доньки в загальному розмірі 3700 грн. У зв`язку із вище зазначеним суд вважає, що позивачка несе усі додаткові витрати на лікування дитини. Частинами першою-третьою\~статті 181 СК України\~передбачено, що способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними; за домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі; за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі. Вимогами ст.185 СК України визначено, що той з батьків, з кого присуджено стягнення аліментів на дитину, а також той з батьків, до кого вимога про стягнення аліментів не була подана, зобов`язані брати участь у додаткових витратах на дитину, що викликані особливими обставинами (розвитком здібностей дитини, її хворобою, каліцтвом тощо). Розмір участі одного з батьків у додаткових витратах на дитину в разі спору визначається за рішенням суду, з урахуванням обставин, що мають істотне значення. Додаткові витрати на дитину можуть фінансуватися наперед або покриватися після їх фактичного понесення разово, періодично або постійно. Наявність таких обставин підлягає доведенню особою, яка пред`явила такий позов. Згідно зі\~статтею 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд вважає, що позивачка довела потреби у матеріальній допомозі у зазначеному вище розмірі у зв`язку з лікуванням доньки, батько матеріальної допомоги на утримання дитини, зокрема додаткових витрат, не надає, хоча має таку можливість. Зважаючи на викладене, а також те, що батьки несуть додаткові витрати рівними частинами, суд приходить до висновку, що до стягнення з відповідача на користь позивачки підлягає частини понесених додаткових витрат по оплаті лікування доньки у розмірі 1850 грн. Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, судовий збір у розмірі 2422,40 грн. слід стягнути з відповідача на користь держави.

Outcome: approved