Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-23 00:00:00

Представник позивача звернувсь до суду із зазначеною вище заявою, посилаючись на те, що [INFO] в с.Малий Березний, Ужгородського району, Закарпатської області, помер рідний брат позивача [PERSON] , [INFO] . Внаслідок його\~смерті відкрилася\~спадщина,\~до складу\~якої входять\~житловий будинок\~ [ADDRESS] ,\~власником якого\~він був.\~В даному\~будинку на\~день смерті\~з нею\~ніхто не\~проживав і\~не був\~зареєстрований.\~Так,\~за життя\~брат заповіт\~не залишила\~він є спадкоємцем після смерті брата за законом. Раніше питанням оформлення спадщини позивач не займався, оскільки хворів, і не був обізнаний у законодавстві. Крім того, він вважав, що прийняв спадщину, позаяк фактично вступив в управління спадковим майном, користується ним, доглядає за будинком в якому народився і жив до одруження, хоч там і не зареєстрований. Також він постійно матеріально допомагав братові та вів за ним догляд до дня смерті, оскільки брат проживав в будинку один, так як більше з родичів нікого не має в живих. Позивач упродовж строку, який наданий законом для прийняття спадщини не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті брата із поважних причин, а саме: необізнаності в законодавстві, йому необхідно визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті рідного брата, а тому просить суд визначити такий терміном три місяці. Позивач в судове засідання не з`явився, однак його представник адвокат Хохрун І.І. подав в порядку ч.3 ст.211 ЦПК України заяву, в якій просив розглянути справу без їх участі. Також зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просив такі задовольнити. Представник Дубриницької сільської ради Ужгородського району в судове засідання не з`явився, однак сільський голова [PERSON] подала заяву, в якій просила розглянути справу без їхньої участі, проти задоволення позову не заперечують. Зважаючи на наведене, суд розглянув справу без участі сторін на підставі наявних у ній доказів. Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України. Вивчивши матеріали справи та зважаючи на те, що відповідач проти позову не заперечив, суд визнає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до такого висновку. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , що підтверджується свідоцтво про смерть серії [NUMBER] виданим 25 квітня 2023 року Великоберезнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Ужгородському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 365693375 від 13.02.2024 року встановлено, що у реєстрі прав власності на нерухоме майно відсутні відомості на нерухоме майно за адресою: [ADDRESS] . З витягу зі Спадкового реєстру № 76336113 від 25.03.2024 року, вбачається що спадкова справа за [PERSON] , який помер [INFO] , не заводилася. З витягу зі Спадкового реєстру № 76336084 від 25.03.2024 року вбачається, що у даному реєстрі відсутні відомості про складання заповіту та спадкового договору [PERSON] . З витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126,133,135 Сімейного кодексу України № 00043064038 від 10 січня 2024 року вбачається, що [PERSON] , народився [INFO] в селі Малий Березний. Великоберезнянського району, Закарпатської області, про що зроблено відповідний актовий запис № 5. В графі «батько» зазначено - [PERSON] , в графі «мати» зазначено - [PERSON] . З повторно виданого Великоберезнянським районним відділом реєстрації актів цивільного стану Закарпатської області, свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 23.12.1971 року вбачається, що [PERSON] , народився [INFO] в селі Малий Березний. Великоберезнянського району. Закарпатської області, про що зроблено відповідний актовий запис № 40. В графі «батько» зазначено - [PERSON] , в графі «мати» зазначено - [PERSON] . З виданої\~виконавчим комітетом\~Дубриницької сільської\~ради довідки\~№ 349\~від 27\~грудня 2023\~року вбачається,\~що брат\~ [PERSON] ,\~який помер\~ [INFO] ,\~актовий запис\~№ 50\~від 25.04.2023\~року,\~був зареєстрований,\~проживав і\~був головою\~дворогосподарстваза адресою: [ADDRESS] , і на момент смерті за вказаною адресою проживав один. З виданої комунальним некомерційним підприємством «Великоберезнянський центр первинної медико-санітарної допомоги Ужгородської районної ради» відповіді на адвокатський запит № 57/01-22 від 09.02.2024 року, вбачається що [PERSON] , [INFO] , знаходиться на «Д» обліку у сімейного лікаря з приводу захворювання (діагноз)» Гіпертонічна хвороба II ст, ». Хворий систематично звертається до сімейного лікаря та проходить амбулаторне лікування. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Пропуск такого строку позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від\~30\~травня 2008\~року №\~7\~"Про\~судову практику\~у справах\~про спадкування" роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Згідно з положеннями постанови Верховного Суду від 26 червня 2019 року, справа № 565/1145/17, правила частини третьої статті 1272\~ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловив Верховний Суд України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Зазначений висновок відповідає правовим позиціям Верховного Суду України, які викладені у постановах: від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15, від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12. Також вищевказаними правовими висновками роз`яснено, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. За таких обставин, суд дійшов до висновку, що позивачем пропущено строк звернення із заявою про прийняття спадщини з поважних причин.

Outcome: approved