Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-21 00:00:00

[PERSON] , який діє в інтересах [PERSON] , 14.03.2024 звернувся до суду з позовною заявою до Перегонівської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області , третя особа , яка не заявляє самостійних вимог- [PERSON] , про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що за час свого життя [PERSON] домовилась із позивачем про те, що він буде використовувати належну їй земельну ділянку площею 2,8237 га, кадастровий номер 3521486001:02:000:0094, яка належала їй на праві власності. Позивач сплачував [PERSON] плату за користування земельною ділянкою та вирішував її побутові потреби, остання обіцяла заповісти належну їй земельну ділянку позивачу. В лютому 2024 року на адресу позивача надійшов лист від сина [PERSON] , зі змісту якого позивачу стало відомо про те, що [PERSON] померла та за час життя склала заповіт, яким заповіла позивачу належну їй земельну ділянку. Разом з листом позивач отримав заповіт складений 08.04.2010. [PERSON] померла [INFO] . 11.03.2024 позивач звернувся до приватного нотаріуса Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренка В.В., із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , однак йому було відмовлено у прийнятті такої заяви, оскільки ним пропущений визначений законодавством строк для подання заяви про прийняття спадщини. Представник позивача вважає, що необізнаність позивача про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У зв`язку з наведеним, посилаючись на ст.ст. 391, 1223, 1272 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), позивач просив визначити позивачу [PERSON] додатковий строк для прийняття спадщини, достатній для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, що відкрилась [INFO] після смерті [PERSON] . Ухвалою суду від 18.03.2024 в даній справі відкрито провадження, визначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено до підготовчого засідання. Представник позивача [PERSON] в підготовче засідання не з`явився , подав заяву про розгляд справи без участі сторони позивача, у якій зазначив, що заявлені позовні вимоги підтримує в повному обсязі . Представник відповідача Перегонівської сільської ради в підготовче засідання не з`явився , сільський голова подав до суду заяву, у якій зазначив, що позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення та просить розгляд справи проводити без їх участі. Третя особа в підготовче засідання не зв`явився, про день, час та місце розгляду повідомлений належним чином, заяву про відкладення розгляду справи або про розгляд справи у й1ого відсутність суду не надавав. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності, чим і скористалися сторони. За правилами ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Оскільки, визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд на підставі ч. 3 ст. 200 ЦПК України ухвалює рішення у підготовчому засіданні. Суд, вважав за можливе проводити розгляд справи, відповідно до ст.\~223\~ЦПК України у відсутності сторін на підставі доказів, які знаходяться в матеріалах справи. Відповідно до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали\~справи,\~оцінивши докази\~за своїм\~внутрішнім переконанням,\~що ґрунтується\~на всебічному,\~повному,\~об`єктивному та\~безпосередньому дослідженні\~наявних у\~справі доказів,\~врахувавши,\~що жодні\~докази не\~мають для\~суду заздалегідь\~встановленої сили,\~оцінивши належність,\~допустимість,\~достовірність кожного\~доказу окремо,\~а також\~достатність і\~взаємний зв`язок\~доказів у\~їх сукупності,\~суд приходить\~до висновку,\~що визнання\~відповідачем позову\~не суперечить\~закону,\~не порушує\~права,\~свободи чи\~інтереси інших\~осіб, а позов підлягає задоволенню виходячи з наступного. Судом встановлено, що [INFO] в с.Перегонівка Голованівського району Кіровоградської області померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 15). На день смерті [PERSON] належала земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,82 га., яка розташована на території Перегонівської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області, що підтверджується копією Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ІІІ-КР №015594 (а.с. 10). Згідно листа [PERSON] від 20.02.2024 позивача повідомлено про те, що [PERSON] померла [INFO] , і серед належних їх документів було знайдено заповіт від її імені , яким вона заповіла належну їй на підставі державного акту земельну ділянку [PERSON] (а.с. 11-12). 08.04.2010 [PERSON] заповіла [PERSON] належну їй на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ІІІ-КР №015594 земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,82 га., яка розташована на території Перегонівської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області, що підтверджується копією заповіту, зареєстрованого в реєстрі за №614 (а.с. 13-14). Відповідно до копії Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №23360265, виданим приватним нотаріусом зареєстрований заповіт, номер у спадковому реєстрі 49146232, складений заповідачем [PERSON] (а.с.14). Листом роз`ясненням від 11.03.2024 №23/01-16 приватним нотаріусом роз`яснено про те, що Кравчук пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] та роз`яснено право звернутись до суду про поновлення такого строку (а.с. 17). Як вбачається з інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину ) №76152296 від 11.03.2024 спадкова справа після смерті [PERSON] не відкривалась (а.с. 18). Частиною першою ст. 1269 ЦК України, встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272\~ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо:\~1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Згідно з пунктом 24 Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~30.05.2008\~року №\~7\~«Про судову\~практику у\~справах про\~спадкування» суд, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування, тобто при визначенні поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути довідки медичних установ про стан здоров`я та проходження курсу лікування, довідки про перебування особи у відрядженні чи за межами України, інші довідки, акти, листування, що містять відомості щодо обставин, які перешкоджали зверненню спадкоємця до нотаріальної контори в строки, встановлені ст. 1270 ЦК України. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Відповідно до статті 63\~Закону України\~«Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 глави 10 "Видача свідоцтв про право на спадщину" Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства\~юстиції України\~від 22\~лютого 2012\~року №\~296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин в даній справі суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 28.10.2019 по справі №761/42165/17, в якій вказано, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Також, в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 по справі №656/1145/17, в якій вказано, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є достатньо поважно. Причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Дослідивши надані докази, суд приходить до висновку про те, що [PERSON] з поважної причини пропустив строк подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , оскільки позивач зі спадкодавцем разом однією сім`єю не проживав; про заповіт спадкодавця дізнався лише в лютому 2024 з листа сина померлої , після чого відразу звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за місцем смерті майна спадкодавця. При цьому, вирішуючи спір у цій справі, суд враховує свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та дотримується принципу пропорційності між застосованим заходом і переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Враховуючи викладене, суд вважає за доцільне визначити позивачу додатковий строк терміном три місяця, який буде достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, оскільки позивач строк звернення до нотаріуса пропустив з поважної причини. [PERSON] , який є спадкоємцем після смерті [PERSON] .. першої черги, в заповіті від 08.04.2010 не вказаний, заяву про прийняття спадщини після смерті матері до нотаріальної контори не подавав. Судові витрати віднести за рахунок позивача, оскільки позивач не просить стягнути судовий збір з відповідача. Підстави для допущення до негайного виконання судового рішення та для скасування заходів забезпечення позову відсутні. На підставі викладеного та

Outcome: approved