Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-15 00:00:00

І. Виклад позиції позивача. [PERSON] звернулася до суду з позовом, в якому просила визначити їй додатковий строк тривалістю в 90 днів, з дня набрання судовим рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позову зазначила, що [INFO] померла її мати [PERSON] , яка була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] . Свідоцтво про смерть нею отримано 14.01.2023 року. Вказує, що строк на подання заяви про прийняття спадщини нею пропущений з поважних причин, оскільки 24.02.2022 року було введено на території України воєнний стан, територія Херсонської області перебувала під тимчасовою окупацією, вона змушена була виїхати на підконтрольну територію України, та крім того, вона є інвалідом другої групи по зору та з труднощами пересувається без сторонньої допомоги, у зв`язку з чим була вимушена чекати повернення її доньки з-за кордону у серпні 2022 року, та лише у її супроводі поїхати у Херсон та звернутися до нотаріуса. При зверненні до нотаріуса їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропущенням нею строку на подання заяви про прийняття спадщини. ІІ. Процесуальні дії у справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 18.09.2023 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 05.04.2024 року закрито підготовче провадження у справі та справу призначено до судового розгляду за суттю, витребувано докази. В матеріалах справи наявна заява представника позивача про розгляд справи у відсутність, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не прибув, в матеріалах справи наявна заява про розгляд справи у відсутність представника. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З урахуванням викладеного, суд постановив, здійснювати розгляд справи за відсутності сторін. ІІІ. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини справи та відповідні ним правовідносини. [PERSON] народилася [INFO] , матір`ю є [PERSON] , відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 05.01.2023 року, виданого повторно Інгульським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Миколаєві Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса). [PERSON] 18.01.2012 року зареєстровано шлюб з [PERSON] , внаслідок чого дружині присвоєно прізвище « [PERSON] », що підтверджено повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб від 07.09.2023 р. Згідно повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб від 06.09.2023 шлюб між батьками позивача 24.05.1984 року розірвано, актовий запис № 331, прізвище матері [PERSON] було змінено на дошлюбне « [PERSON] ». [PERSON] 17.11.2010 року зареєстровано шлюб з [PERSON] , внаслідок чого дружині присвоєно прізвище « [PERSON] », що підтверджено повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб від 06.09.2023 30.10.2009 року [PERSON] складено заповіт, яким зробила наступне розпорядження: належну їй на праві особистої приватної власності квартири [ADDRESS] , заповіла [PERSON] . Заповіт посвідчено нотаріусом Першої Херсонської державної нотаріальної контори Скрипкою Ю.М., зареєстровано у реєстрі за №3-1351. [PERSON] померла [INFO] , що підтверджено свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданим 14.01.2023 року Інгульським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Миколаєві Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса). Постановою від 06.09.2023 р. №392/02-14 приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Волкодав В.Г. на заяву [PERSON] про прийняття спадщини за заповітом після померлої [PERSON] , яка померла [INFO] повідомлено про пропущення строку для прийняття спадщини. З матеріалів спадкової справи №133/2022, заведеної приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Волкодав В.Г. до майна померлої [INFO] [PERSON] , вбачається, що із заявою про прийняття спадщини звернулась [PERSON] . Визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини необхідно позивачу для оформлення спадкових прав на майно після смерті [PERSON] ІV. Оцінка Суду. Згідно ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (статті 1217 ЦК України). Згідно зі ст.ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.ст. 1220-1221, 1223 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до положень статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Виходячи зі змісту позовної заяви, вбачається, що [PERSON] фактично є спадкоємцем першої черги за законом відповідно до положень ст. 1261 ЦК України. Як вбачається з матеріалів справи, місцем проживання спадкодавця є м. Херсон. Позивач звернулася із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Волкодав В.Г., тому місцем відкриття спадщини є Херсонська міська територіальна громада. Частиною 1 статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з роз`ясненнями, які містяться в п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч.2 ст.1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Водночас, закон не містить застережень, які саме причини є поважними. Відтак визнання поважною причини пропуску строку для прийняття спадщини залежить від обставин конкретної справи і має бути доведено відповідними доказами. У правовій позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 6 вересня 2017 року у справі №6-496цс17 зазначено, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. В Україні відповідно Указу Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану», затвердженого Верховною Радою України 24.02.2022 року, пункту 31 частини 1 статті 85 Конституції України та статті 5 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану» по всій території України введено воєнний стан, у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України. Окрім того, Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25 квітня 2022 року №75 затверджено перелік територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових дій) або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) (далі Наказ №75). У період дії Наказу №75 та на дату смерті [PERSON] до вказаного переліку належала, зокрема, Херсонська міська територіальна громада. Наказ №75 втратив чинність на підставі Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій №309 від 22 грудня 2022 року «Про затвердження переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією» (далі Наказ №309). Відповідно до затвердженого Переліку Херсонська міська територіальна громада з 01.03.2022 року по 11.11.2022 року відносилася до тимчасово окупованої Російською Федерацією території України. Мати позивача [PERSON] померла [INFO] , в період тимчасової окупації м. Херсона збройними силами Російської Федерації. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Верховний Суд у постанові від 26.06.2019 (справа №565/1145/17 провадження 61-38298св18) вказав, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту, тощо. Введення в Україні воєнного стану є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Отже, обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, про наявність у неї об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , оскільки в Україні з 24.02.2022 року введено воєнний стан у зв`язку з військовою агресією РФ, суд вважає об`єктивними. Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. З урахуванням викладеного, виходячи з аналізу встановлених судом обставин справи та норм права, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що [PERSON] наведено причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для неї щодо подачі заяви про прийняття спадщини, а тому наявні підстави для встановлення їй додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері і слід визначити строк у межах передбаченого законом загального терміну шести місяців, таким достатнім строком є три місяці, перебіг яких рахується після набрання рішенням законної сили. На підставі викладеного, ст. ст. 1261, 1270, 1272ЦК України та

Outcome: approved