Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-22 00:00:00

Позивач ПрАТ «СК «Арсенал Страхування» звернулося до суду із позовом до [PERSON] про стягнення матеріальних збитків в порядку суброгації. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 13.07.2019 року між ПрАТ «СК «Арсенал Страхування» та ТОВ «ОТП Лізинг» було укладено договір страхування наземного транспорту № 951/19-Т/Ц2, згідно якого ПрАТ «СК «Арсенал Страхування» взяло на себе зобов`язання компенсувати будь-яке пошкодження або знищення автомобіля марки "Nissan Juke", д/н [NUMBER] , його окремих складових частин чи додаткового обладнання внаслідок дорожньо-транспортної пригоди. 10.06.2020 року в м. Дніпро, по пр. Слобожанському, 3 а, сталася дорожньо-транспортна пригода за участю автомобіля марки марки "Nissan Juke", д/н [NUMBER] , під керуванням [PERSON] та "Honda Dio", д/н [NUMBER] , під керуванням [PERSON] . Дана дорожньо-транспортна пригода сталася в результаті порушення Правил дорожнього руху водієм автомобіля "Honda Dio", д/н [NUMBER] , [PERSON] , що підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення, схемою ДТП та постановою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпро по справі № 199/4097/20 від 08.07.2020р. У зв`язку з названою подією, згідно Рахунку-Фактури № 00000001756 від 22.06.2020 року, наданого ТОВ "АВТО-ІМПУЛЬС ТРЕЙД" вартість відновлювального ремонту "Nissan Juke", д/н [NUMBER] , склала - 25272,81 грн. З огляду на викладене і відповідно до умов договору страхування, позивач відшкодував на рахунок ТОВ "ОТП Лізинг" страхове відшкодування в розмірі - 25272,81 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 37424222 від 20.07.2020 року. ТОВ "ОТП Лізинг" перерахував на рахунок ТОВ "АВТО-ІМПУЛЬС ТРЕЙД" за ремонт застрахованого автомобіля кошти в розмірі 25272,81 грн., що підтверджується платіжним дорученням №20415 від 30.06.2020р. Оскільки цивільно-правова відповідальність відповідача, як водія транспортного засобу "Honda Dio", д/н [NUMBER] , не була застрахована на момент дорожньо-транспортної пригоди (підтверджується витягом з бази МТСБУ), позивач має суброгаційне право до відповідача в розмірі фактично завданих збитків, тобто в розмірі 25272,81 грн. Також, враховуючи той факт, що страховий випадок стався 10.06.2020 р., строк позовної давності закінчився 10.06.2023 р., однак у зв`язку із Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» (з подальшими змінами) продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб. Відповідно до ч. 3 п. 2 Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» № 2120-ХІ від 15.03.2022 року Прикінцеві та перехідні положення розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України -доповнено пунктом 19 зі змістом, що у період воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362,559,681,728,786,1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії. Тобто, строк загальної позовної давності, який передбачений відповідно до ст. 257 ЦК України в межах, якого обчислюється строк позовної давності при зверненні до суду з відшкодуванням шкоди в порядку регресу продовжено, і позивач може звернутися з таким позовом і після закінчення дії воєнного стану. ПрАТ «СК «Арсенал Страхування» на адресу відповідача було направлено претензію (вих. №280720-61421/к від 28.07.2020р.) про необхідність здійснення виплати страхового відшкодування. Проте, станом на дату подачі позовної заяви Відповідачем жодних виплат на користь Позивача здійснено не було. Просить стягнути з [PERSON] на користь ПрАТ «СК «Арсенал Страхування» 25272 грн. 81 коп., як відшкодування витрат, заподіяних позивачеві та судовий збір в розмірі 2 684 грн. 00 коп. Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 19.09.2023 року прийнято до розгляду і відкрито провадження у справі у спрощеному позовному провадженні. Представник позивача ПрАТ «СК «Арсенал Страхування», Авдєєв С., який діє на підставі довіреності, надав суду заяву, якою позовні вимоги підтримав, просив розглянути дану справу без його участі. Крім того, надав додаткові пояснення, в яких зазначив, що позовна заява від Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Арсенал Страхування" до [PERSON] про стягнення заборгованості була подана в 28.06.2023 року під час подання даної позоної заяви в Україні продовжували діяти карантинні обмеження пов`язані з «СОVID-19». Відповідно до Закону України від 30.03.2020 року № 540-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (СОVID-19)» розділ XII «Прикінцеві положення» ЦПК України доповнено пунктом 3 такого змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину». Отже, суду слід розрізняти строки, тривалість яких наперед визначена законом, і строки, тривалість яких визначається судом з урахуванням обставин кожної конкретної справи та особливостей кожної конкретної процесуальної дії. Звертає увагу, що Постановою Кабінету Міністрів України від 27.06.2023 №651 «Про відміну на всій території України карантнну, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричинено коронавірусом «SARS-СоV-2» з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 року на всій території Україні відмінено карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом «SARS-СоV-2. Просить вимоги позивача, що були пред`явлені в позові, до відповідача задовольнити повністю. Відповідач [PERSON] надав суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що позивач в своїх позовних вимогах зазначає, що страховий випадок стався 10.06.2020 року та те, що строк позовної давності закінчився 10.06.2023 року, але посилаючись на Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» (з подальшими змінами) продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб. Тобто, позивач посилаючись на те, що строк загальної позовної давності, який передбачений відповідно до ст. 257 ЦК України в межах, якого обчислюється строк позовної давності при зверненні до суду з відшкодуванням шкоди в порядку регресу продовжено і позивач може звернутись з таким позовом і після закінчення дії воєнного стану. З вимогами позивача він не може в повному обсязі погодитись, так як вважає, що позивачем ПАТ «Страховою компанією «Арсенал Страхування» сплив строк для подачі позовної заяви, оскільки позивач про своє право вимоги знав ще з 10.06.2020 року, тобто було достатньо часу для того, щоб звернутись з позовною заявою до суду до строку дії воєнного стану. Тому, вважає, що до позовної заяви необхідно застосувати строк позовної давності та відмовити у задоволенні позовної заяви. Також, позивачем не обґрунтований розрахунок майнової шкоди, рахунок-фактура № 00000001756 від 22.06.2020 року, наданого ТОВ «АВТО-ІМПУЛЬС ТРЕЙД» вартості відновлювального ремонту завданого власнику колісного транспортного засобу «Nissan Juke», д/н [NUMBER] , яка не є судовою експертизою, оцінювач не попереджався про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а тому є сумніви щодо правильності та об`єктивності розрахунку вартості матеріальної шкоди. Просить в задоволені позовних вимог відмовити, застосувавши позовну давність по цивільній справі за позовом ПАТ «Страхової компанії «Арсенал Страхування» до [PERSON] про стягнення заборгованості. Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 13.07.2019 року між ПрАТ «СК «Арсенал Страхування» та ТОВ «ОТП Лізинг» було укладено договір страхування наземного транспорту № 951/19-Т/Ц2 згідно якого ПрАТ «СК «Арсенал Страхування» взяло на себе зобов`язання компенсувати будь-яке пошкодження або знищення автомобіля марки "Nissan Juke", д/н [NUMBER] , його окремих складових частин чи додаткового обладнання внаслідок дорожньо-транспортної пригоди. 10.06.2020 року в м. Дніпро, по пр. Слобожанському, 3 а, сталася дорожньо-транспортна пригода за участю автомобіля марки марки "Nissan Juke", д/н [NUMBER] , під керуванням [PERSON] та "Honda Dio", д/н [NUMBER] , під керуванням [PERSON] . Дана дорожньо-транспортна пригода сталася в результаті порушення Правил дорожнього руху водієм автомобіля "Honda Dio", д/н [NUMBER] , [PERSON] , що підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення, схемою ДТП та постановою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпро по справі № 199/4097/20 від 08.07.2020р. Зазначена постанова правопорушником не оскаржувалась та набрала чинності 21.07.2020 р. Згідно ч. 4\~ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. У зв`язку з названою подією, згідно Рахунку-Фактури № 00000001756 від 22.06.2020 року, наданого ТОВ "АВТО-ІМПУЛЬС ТРЕЙД" вартість відновлювального ремонту "Nissan Juke", д/н [NUMBER] , склала - 25272,81 грн. Відповідно до умов договору страхування, позивач відшкодував на рахунок ТОВ "ОТП Лізинг" страхове відшкодування в розмірі - 25272,81 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 37424222 від 20.07.2020 року. ТОВ "ОТП Лізинг" перерахував на рахунок ТОВ "АВТО-ІМПУЛЬС ТРЕЙД" за ремонт застрахованого автомобіля, кошти в розмірі 25272,81 грн., що підтверджується платіжним дорученням №20415 від 30.06.2020р. Оскільки цивільно-правова відповідальність відповідача як водія транспортного засобу "Honda Dio", д/н [NUMBER] , не була застрахована на момент сталася дорожньо-транспортної пригоди , позивач має суброгаційне право до відповідача в розмірі фактично завданих збитків/тобто в розмірі 25272,81 грн.\~\~\~\~\~\~ Таким чином не відшкодована частина заборгованості, що підлягає стягненню з [PERSON] на користь ПрАТ «СК «Арсенал Страхування» складає 25272,81 грн. Відповідно до ч. 1\~ст. 16 Закону України «Про страхування», договір страхування - це письмова угода між страхувальником і страховиком, згідно з якою страховик бере на себе зобов`язання у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату страхувальнику або іншій особі, визначеній у договорі страхування страхувальником, на користь якої укладено договір страхування (подати допомогу, виконати послугу тощо), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі у визначені строки та виконувати інші умови договору. Статтею 979 ЦК України\~передбачено, що за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору. Згідно вимог п. 3 ч. 1\~ст. 988 ЦК України, у разі настання страхового випадку страховик зобов`язаний здійснити страхову виплату у строк, встановлений договором. Відповідно до ч. 1\~ст. 990 ЦК України\~та\~ст. 25 Закону України «Про страхування», здійснення страхових виплат і виплата страхового відшкодування проводиться страховиком згідно з договором страхування на підставі заяви страхувальника (його правонаступника або третіх осіб, визначених умовами страхування) і страхового акта (аварійного сертифіката), який складається страховиком або уповноваженою ним особою (аварійним комісаром) у формі, що визначається страховиком. За змістом статей\~512,\~514 ЦК України, кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок: передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги); правонаступництва; виконання обов`язку боржника поручителем або заставодавцем (майновим поручителем); виконання обов`язку боржника третьою особою. Кредитор у зобов`язанні може бути замінений також в інших випадках, установлених законом. До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно\~ст. 993 ЦК України, до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки. Наведена норма також узгоджується з приписами\~ст. 27 Закону України «Про страхування», якою визначено, що до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних затрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за заподіяний збиток. Тобто, згідно\~ст. 993 ЦК України\~та\~ст. 27 Закону України «Про страхування», до страховика потерпілого переходить право вимоги до завдавача шкоди у деліктному зобов`язанні у межах виплаченого потерпілому страхового відшкодування. Після такої виплати деліктне зобов`язання не припиняється. У ньому відбувається заміна кредитора відповідно до приписів\~ст. 512 ЦК України\~- до страховика потерпілого переходить право вимоги, що належало цьому потерпілому в деліктному зобов`язанні, у межах виплаченого йому страхового відшкодування. Такий перехід права вимоги є\~суброгацією. При суброгації нового зобов`язання із відшкодування збитків не виникає, а відбувається заміна кредитора: потерпілий (страхувальник або вигодонабувач) передає страховику своє право вимоги до особи, відповідальної за спричинення шкоди. Внаслідок цього страховик виступає замість потерпілого, а тому в порядку суброгації страховик може стягнути із заподіювача шкоди лише ту суму, яку він сам виплатить страхувальнику. У п. 27 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01.03.2013 № 4 «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки» зазначено, що при вирішенні спорів про право зворотної вимоги страховика суди повинні розрізняти поняття «регрес» та «суброгація». Наприклад, у випадку суброгації відбувається лише заміна осіб у вже наявному зобов`язанні (заміна активного суб`єкта) зі збереженням самого зобов`язання. У такому разі страхувальник передає свої права страховикові на підставі договору і сприяє реалізації останнім прийнятих суброгаційних прав. У випадку регресу одне зобов`язання замінює собою інше, але переходу прав від одного кредитора до іншого не відбувається. При цьому регрес регулюється загальними нормами цивільного права (зокрема,\~статтею 1191 ЦК), а також\~статтею 38 Закону № 1961-IV, а для суброгації відповідно до статті 993\~ЦК і статті 27\~Закону України\~«Про страхування» встановлено особливий правовий режим. При\~суброгації\~перебіг строку позовної давності починає обчислюватися\~з моменту виникнення страхового випадку, а при\~регресі\~- з того моменту, коли страховик виплатив страхове відшкодування. Розмір страхового відшкодування визначається за правилами, встановленими у договорі страхування. Страховик не має права вимагати від завдавача шкоди суму, яку він виплатив страхувальнику у зв`язку з порушенням умов договору страхування. Таким чином, відповідно до вказаних норм закону, від дня страхового випадку внаслідок заміни кредитора у зобов`язанні з відшкодування шкоди до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат, переходить право вимоги до особи, відповідальної за завдані страхувальнику збитки. Наведене узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеній в постанові від 28.03.2018 в рамках справи № 183/791/16-ц (провадження № 61-2460св18). Згідно висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного в постанові від 05.06.2018 у справі № 910/7449/17, в такому випадку перехід прав кредитора від потерпілого до страховика за договором добровільного майнового страхування не зумовлює виникнення нових зобов`язань винуватця та страховика за договором (полісом) обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, а відбувається виключно заміна кредитора як сторони у вже існуючих правовідносинах (в існуючих зобов`язаннях з відшкодування завданої шкоди: деліктному зобов`язанні винуватця; зобов`язанні страховика за договором (полісом) обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів). Отже, виплативши страхове відшкодування відповідно до умов договору страхування, позивач в силу приписів\~ст. 993 ЦК\~та\~ст. 27 Закону України «Про страхування»\~набув права вимоги до відповідальної за заподіяні збитки особи. Пунктом 1 ч. 2\~ст. 22 ЦК України\~визначено, що збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до\~ст. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Визначаючи розмір заподіяної шкоди при страхуванні наземного транспорту, суди, у разі виникнення спору щодо визначення розміру шкоди, повинні виходити з фактичної (реальної) суми, встановленої висновком автотоварознавчої експертизи, або відповідними документами станції технічного обслуговування, на якій проводився ремонт автомобіля. Страховий акт № 006.01710820-1 від 13.07.2019 р., а також платіжне доручення № 37424222 від 20.07.2010 р. є достатніми доказами фактично здійснених позивачем витрат по виплаті страхового відшкодування, що виникли внаслідок ДТП. Також, в порядку суброгації страховик може стягнути із заподіювача шкоди лише ту суму, яку він сам виплатив страхувальнику. Оскільки при суброгації відбувається заміна особи в зобов`язанні, тому з урахуванням положення\~ст. 515 ЦК України\~суброгація застосовується лише до майнового страхування. Позивач ПрАТ «СК «Арсенал Страхування» виконало свої зобов`язання за договором добровільного страхування відповідно до умов, визначених у ньому, здійснивши відшкодування потерпілій особі завданих збитків у повному обсязі в сумі 25272,81 грн. У зв`язку з виплатою страхового відшкодування, до позивача як до страховика потерпілої особи перейшло право вимоги до завдавача шкоди у деліктному зобов`язанні в межах виплаченого потерпілому страхового відшкодування. Тобто, відбулася заміна кредитора у деліктних відносинах, що виникли у зв`язку із завданням шкоди відповідачем, у порядку суброгації. При цьому, у добровільному порядку відповідач не компенсував ПрАТ «СК «Арсенал Страхування» витрати, пов`язані зі сплатою страхового відшкодування. Вирішуючи питання про застосування наслідків спливу позовної давності, про що заявлено відповідачем, суд дійшов наступного висновку. Відповідно до ч. 4\~ст. 267 ЦК України, сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст. 257 ЦК України). При суброгації перебіг строку позовної давності починає обчислюватися з моменту виникнення страхового випадку, оскільки заміна сторін у зобов`язанні не змінює порядку обчислення та перебігу позовної давності (ст. 262 ЦК України). Пунктом 12 Розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України\~встановлено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Тобто, строк позовної давності за вимогою про стягнення з відповідачів заборгованості в силу пункту 12\~Розділу «Прикінцевіта перехідні положення» Цивільногокодексу України\~продовжено на строк дії карантину. Вказаний закон набрав чинності з 02 квітня 2020 року. Пунктом 1\~постанови Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2»\~установлено на всій території України карантин з 12.03.2020 р., який неодноразово продовжувався та тривав до 30.06.2023 р. Відповідно до Указу Президента України від № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022, затвердженого\~Законом України № 2102-ІХ від 24.02.2022\~(зі змінами, внесеними Указом № 133/2022 від 14.03.2022, затвердженим Законом України № 2119-ІХ від 15.03.2022; Указом № 259/2022 від 18.04.2022, затвердженим\~Законом України № 2212-ІХ від 21.04.2022; Указом № 341/2022 від 17.05.2022, затвердженим\~Законом України № 2263-ІХ від 22.05.2022; Указом № 573/2022 від 12.08.2022, затвердженим\~Законом України № 2500-ІХ від 15.08.2022; Указом № 757/2022 від 07.11.2022, затвердженим\~Законом України № 2738-ІХ від 16.11.2022\~, Указом № 58/2023 від 06.02.2023, затвердженим\~Законом України № 2915-IX від 07.02.2023, Указом № 271/2024\~від 06.05.2024\~р., затвердженим\~Законом № 3684-IX від 08.05.2024) продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 14.05.2024 р. строком на 90 діб. У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України,\~Верховна Рада України Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» № 2120-ХІ від 15.03.2022\~внесла зміни щодо строків позовної давності. Так, відповідно до п. 2 ч. 3 розділу Прикінцеві та перехідні положення Закону України № 2120X1 від 15.03.2022,\~розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України\~доповнено, зокрема, пунктом 19 наступного змісту - у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями\~257-259,\~362,\~559,\~681,\~728,\~786,\~1293\~цього\~Кодексу, продовжуються на строк його дії. Тобто, строк загальної позовної давності, передбачений\~ст. 257 ЦК України, в межах, якого обчислюється строк позовної давності при зверненні до суду з відшкодуванням шкоди в порядку регресу продовжено, у зв`язку з чим позивач може звернутися з таким позовом і після закінчення дії воєнного стану. Так, ДТП сталася 10.06.2020 р., трирічний термін звернення до суду з позовом про відшкодування шкоди припадав на 10.06.2023 р., однак, з урахуванням усіх вищенаведених норм чинного законодавства, суд приходить до переконання, що позивачем не пропущені строки позовної давності для звернення до суду з відповідним позовом, а тому клопотання відповідача задоволенню не підлягає. Крім того, суд не приймає до уваги не визнання відповідачем позовних вимог в частині необґрунтованості розрахунку майнової шкоди позивачем, оскільки відповідач в судові засідання не з`являвся, клопотань про призначення авто товарознавчої експертизи не заявляв. При цьому, будь-якого контррозрахунку заборгованості, який, на його думку, відповідає вимогам чинного законодавства та, як наслідок, спростовує спірну заборгованість відповідачем до суду надано не було. Згідно зі ч.3\~ст.2 ЦПК України\~- основними засадами (принципами) цивільного судочинства є змагальність сторін. Згідно\~ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Таким чином, не визнання відповідачем позовних вимог в частині необґрунтованості розрахунку майнової шкоди позивачем спростовуються вищенаведеним і нічим об`єктивно не підтверджуються. Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача, підлягають стягненню витрати позивача по оплаті судового збору. Відтак, з [PERSON] на користь ПрАТ «СК «Арсенал Страхування» необхідно стягнути суму судового збору у розмірі 2 684,00 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved