Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-12 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача. 16 квітня 2024 року [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до АТ «КЗРК» про відшкодування моральної шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я внаслідок виконання трудових обов`язків, в якій просив стягнути з відповідача моральну шкоду, заподіяну ушкодженням його здоров`ю у розмірі 715 680 грн. Вказує, що він з 30.09.2002 по 21.08.2019 (всього понад 16 років 10 місяців) виконував роботу відповідно до трудового договору у шкідливих умовах на шахті імені Леніна (в квітні 2016 назву було змінено на шахту «Тернівська»), у ВАТ «КЗРК», який 01.04.2011 було перейменовано на ПАТ «КЗРК» та 31.05.2021 на АТ «КЗРК». Внаслідок погіршення його стану здоров`я у 2022 році [PERSON] було направлено на обстеження до клініки державної установи «Український НДІ промислової медицини» та відповідно до медичного висновку лікарсько-експертної комісії від 13.01.2022 позивачу було встановлено два захворювання. Діагноз щодо профзахворювань: сидеросилікоз першої стадії (t /q;1/1; em), ускладнений хронічним обструктивним захворюванням легень першої-другої стадії, група В, ЛН другого ступеня; радикулопатія попереково-крижова L5, S1 з помірними статико-динамічними порушеннями хребта, м`язово-тонічним та стійким больовим синдромами, нейродистрофією у вигляді остеоартрозу у поєднанні з періартрозом колінних суглобів (ПФ першого-другого ступеня). У 2024 внаслідок погіршення стану здоров`я, позивача було знову направлено на обстеження до клініки, та відповідно до висновку від 01.02.2024 був уточнений діагноз: сидеросилікоз другої стадії (t /q; 2/2; em, рі, рqр), ускладнений хронічним обструктивним захворюванням легень другої-третьої стадії, група Е, легенева недостатність другого-третього ступеня; радикулопатія попереково-крижова L5, S1 з помірними статико-динамічними порушеннями хребта, м`язово-тонічним та стійким больовим синдромами, нейродистрофією у вигляді остеоартрозу у поєднанні з періартрозом колінних суглобів (ПФ другого ступеня). Крім того, по факту професійного захворювання було проведено розслідування комісією, створеною на підприємстві, про що був складений акт розслідування професійного захворювання від 22.02.2022, в якому вказано, що позивач працював у шкідливих умовах праці 3 класу, причиною виникнення професійного захворювання є:перевищення гранично допустимого рівня небезпечних та шкідливих факторів виробничого середовища та трудового процесу. Довідкою МСЕК від 07.03.2024, йому при повторному огляді з 19.02.2024 було встановлено 65 % втрати професійної працездатності безстроково та третю групу інвалідності. За висновком МСЕК він потребує санаторно-курортного лікування, медикаментозне лікування, забезпечення виробами медичного призначення. У зв`язку з захворюванням у нього було порушено та порушуються\~нормальні життєві\~зв`язки,\~він позбавлений\~можливості реалізовувати\~свої звички\~та бажання,\~постійно виникають\~складнощі,\~у зв`язку\~з загальною\~слабкістю,\~втомою,\~болями.\~Як наслідок\~наявних у\~нього професійних\~захворювань,\~його періодично\~постійно турбує\~виражена задишка\~після незначного\~фізичного навантаження,\~приступоподібний кашель\~з виділенням\~слизового харкотиння,\~важкість та\~скутість у\~грудній клітці,\~періодичні приступи\~задухи,\~зниження слуху\~на обидва\~вуха,\~шум у\~вухах,\~біль та\~обмеження рухів\~у попереково-крижовому\~відділі хребта\~іррадіацією болю\~у праву\~ногу,\~біль та\~обмеження рухів\~у колінних\~суглобах,\~періодичне затруднення\~під час\~ходи,\~періодичний головний\~біль,\~періодичний біль\~у ділянці\~серця,\~загальну слабкість.\~Також зазначає,\~що не\~може повернутися\~до повноцінного\~образу життя,\~відчуває фізичні\~страждання,\~фізичну біль,\~обумовлену важкістю\~самопочуття та\~особливостями лікування,\~психологічний дискомфорт,\~порушення душевної\~рівноваги,\~вираженої у\~почуттях розпачу,\~тривоги,\~дратівливості,\~у почуттях\~страху.\~Все це\~постійно і\~негативно позначається\~на душевному\~та фізичному\~стані.\~Виходячи з\~тривалості роботи\~у відповідача,\~просить стягнути\~з \~АТ 715\~680\~ грн. моральної шкоди. Стислий виклад заперечень відповідача. 02.05.2024 представник відповідача АТ «КЗРК», [PERSON] надав суду відзив на позовну заяву в якому вказує, що заявлена сума відшкодування моральної шкоди є не доведеною, завищеною та не відповідає вимогам розумності і справедливості. Зазначає, що при укладенні з товариством трудового договору, позивачу було роз`яснено під особистий підпис його права та обов`язки, про умови праці, наявність на робочому місці небезпечних і шкідливих виробничих факторів та можливі наслідки їх впливу на здоров`я, його права на пільги і компенсації за роботу в таких умовах відповідно до чинного законодавства і колективного договору, при цьому [PERSON] свідомо приймав наявні умови праці і усвідомлював можливість нанесення шкоди його здоров`ю. У зв`язку з чим представник вважає, що причинно-наслідковий зв`язок існує між професійним захворюванням і діями самого [PERSON] , що він мав можливість змінити умови праці, місце роботи, перекваліфуватися на іншу спеціальність. Також зазначає, що товариство надає працівникам передбачені чинним законодавством та колективним договором пільги та компенсації, а саме: підвищену оплату праці, додаткові відпустки, профілактичне харчування, перераховує до пенсійного фонду кошти для забезпечення виплати пенсій за віком на пільгових умовах за списками №1 і №2, у зв`язку з чим в задоволенні позову просить відмовити. Процесуальні дії у справі. Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17.04.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. [PERSON] в проміжок часу з 30.09.2002 по 21.08.2019 працював у ВАТ «Кривбасзалізрудком», правонаступником якого є ПАТ «Кривбасзалізрудком», а в подальшому АТ «КЗРК», підземним прохідником на шахті «Тернівська», загальний стаж роботи позивача 24 роки 08 місяців, з них: 16 років 10 місяців за професією, та 16 років 10 місяців в умовах впливу шкідливих факторів, що підтверджується копією трудової книжки, актом розслідування хронічного професійного захворювання від 22.02.2022, та медичними висновками ДУ «Українським науково-дослідним інститутом промислової медицини» та інформаційною довідкою про умови праці №92 від 13.01.2022, № 170 від 01.02.2024 (а.с. 42, 28-32, 17-19, 20-22). \~ \~ \~ \~Згідно медичного висновку №92 від 13.01.2022ДУ «Українського науково-дослідного інституту промислової медицини» встановлено діагноз [PERSON] та виявлено професійне захворювання: сидеросилікоз першої стадії (t /q;1/1; em), ускладнений хронічним обструктивним захворюванням легень першої-другої стадії, група В, ЛН другого ступеня; радикулопатія попереково-крижова L5, S1 з помірними статико-динамічними порушеннями хребта, м`язово-тонічним та стійким больовим синдромами, нейродистрофією у вигляді остеоартрозу у поєднанні з періартрозом колінних суглобів (ПФ першого-другого ступеня) та згідно медичного висновку\~№170\~від 01.02.2024: сидеросилікоз другої стадії (t /q; 2/2; em, рі, рqр), ускладнений хронічним обструктивним захворюванням легень другої-третьої стадії, група Е, легенева недостатність другого-третього ступеня; радикулопатія попереково-крижова L5, S1 з помірними статико-динамічними порушеннями хребта, м`язово-тонічним та стійким больовим синдромами, нейродистрофією у вигляді остеоартрозу у поєднанні з періартрозом колінних суглобів (ПФ другого ступеня), що також підтверджується п. 14 Акту розслідування причин хронічного професійного захворювання від 19.07.2019 (а.с. 17-19, 20-22, 30). \~ \~ \~ \~Відповідно до п.п. 17, 18, 19 Акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання від 22 лютого 2022 року, [PERSON] працюючи підземним прохідником на шахті «Тернівська», в підземних умовах виконував комплекс прохідницьких робіт з проходки гірничих виробок різної конфігурації за допомогою прохідницького обладнання, а саме: буріння шпурів ручними перфораторами, агрегатами та комплексами; проходка висхідних виробок ручним способом; прибирання та навантаження гірничої маси. Внаслідок недосконалості технології підземного видобутку руди, мавших місце порушень систем вентиляції, пилоподавлення та режимів експлуатації гірничошахтного устаткування, підпадав під вплив параметрів аерозолів фіброгенної дії, що перевищували нормативні. В підземних умовах шахти не завжди була можливість використовувати засоби малої механізації для переміщення вантажів з причин технологічного обмеження робочого простору. перешкоджаючого їх застосуванню, внаслідок чого умови праці характеризувалися фізичним перевантаженням. Причиною виникнення хронічного захворювання є пил переважно фіброгенної дії: концентрація пилу переважно фіброгенної дії з вмістом вільного діоксиду кремнію від 10 до 70% в повітрі робочої зони перевищувала гранично-допустиму в 1,95 рази і складала 3,9 мг/м при ІДК 2,0 мг/м3, важкість праці: маса вантажу, що постійно підіймається та переміщується вручну перевищувала на 10 кг і складала 40 кг при допустимій до 30 кг, і періодичне перебування у робочій позі стоячи 80,6 % при допустимому до 60%. З метою ліквідації і запобігання виникненню хронічного професійного захворювання (отруєння) пропонується [PERSON] , директору шахти «Тернівська» АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ»: забезпечити нормативне провітрювання та систематичне застосування комплексу пилеподавлення на підземних робочих місцях шахти «Тернівська», здійснювати дієвий контроль за застосуванням засобів індивідуального захисту органів дихання працівниками на підземних робочих місцях шахти «Тернівська», виходячи з технічних можливостей. забезпечити механізацію виробничих операцій, що виконуються підземними прохідниками, не допускати виконання операцій з підіймання та переміщення вантажів вагою, яка перевищує санітарні норми, а там, де немає можливості її застосування - організовувати роботи з переміщення вантажів двома або більше робітниками, інформувати Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області. Криворізьке відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області про вжиття запропонованих заходів (а.с. 30-31). Відповідно до п. 13 Акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання від 22 лютого 2022 року, умови праці [PERSON] відносяться: за вмістом аерозолю переважно фіброгенної дії у повітрі робочої зони - до 3 класу 1 ступеня (шкідливі); - за показниками рівня вібрації локальної - до 3 класу 1 ступеня (шкідливі): за показниками мікроклімату - до 3 класу 2 ступеня (шкілливі); за показниками рівня шуму - до 3 класу 4 ступеня (шкідливі); за показниками важкості праці - до 3 класу 2 ступеня (шкідливі); за показниками напруженості праці - до 3 класу 1 ступеня (шкідливі), загальна оцінка: умови праці відносяться до 3 класу 4 ступеня (шкідливі), що також підтверджується Інформаційною довідкою про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання (отруєння) (а.с. 29-30, 23-27). \~ \~ \~ \~Довідкою МСЕК від 07.03.2024 позивачу при повторному огляді встановлено з 19.02.2024 безстроково третю групу інвалідності по причині профзахворювання та 65 % втрати професійної працездатності (30%- сидеросилікоз, 35% по радикулопатії), за висновком якої він потребує: санаторно-курортного лікування, медикаментозне лікування, забезпечення виробами медичного призначення, протипоказана важка фізична праця, тривала хода, вимушена поза, переохолодження (а.с. 36, 37). \~ \~ \~ \~Судом не було відхилено жодного доказу наданого позивачем. Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Положеннями ч.2 ст.247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази, визнавши їх достатніми для вирішення справи, суд вважає необхідним позов задовольнити частково. Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Правилами ст.12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ч.1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно до ч.3 ст.43 Конституції України, кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Відповідно до ч. 2 ст. 153 КЗпП України, забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган. Частиною 1 ст. 237-1 КЗпП України, передбачено, що відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику у разі порушення його законних прав, що призвело до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від неї додаткових зусиль для організації свого життя. У пункті 13 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 4 від 31 березня 1995 року роз`яснено, що відповідно до статті 237-1 КЗпП України, за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин, зокрема, виконання робіт у небезпечних для життя і здоров`я умовах, яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків чи вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов`язок по відшкодуванню моральної (немайнової) покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності. Актом розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання від 22.02.2022, як вказувалось раніше, підставою для встановлення професійного захворювання [PERSON] послужило те, що позивач пропрацював на протязі значного періоду часу на підприємстві відповідача АТ «КЗРК» в умовах впливу на організм шкідливих факторів. Так, працюючи підземним прохідником на шахті «Тернівська» АТ «Кривбасзалізрудком», позивач [PERSON] виконував комплекс прохідницьких робіт з проходки гірничих виробок різної конфігурації за допомогою прохідницького обладнання, а саме: буріння шпурів ручними перфораторами, агрегатами та комплексами; проходка висхідних виробок ручним способом; прибирання та навантаження гірничої маси. Внаслідок недосконалості технології підземного видобутку руди, мавших місце порушень систем вентиляції, пилоподавлення та режимів експлуатації гірничошахтного устаткування, підпадав під вплив параметрів аерозолів фіброгенної дії, що перевищували нормативні. В підземних умовах шахти не завжди була можливість використовувати засоби малої механізації для переміщення вантажів з причин технологічного обмеження робочого простору. перешкоджаючого їх застосуванню, внаслідок чого умови праці характеризувалися фізичним перевантаженням. Причиною виникнення хронічного захворювання є пил переважно фіброгенної дії: концентрація пилу переважно фіброгенної дії з вмістом вільного діоксиду кремнію від 10 до 70% в повітрі робочої зони перевищувала гранично-допустиму в 1,95 рази і складала 3,9 мг/м при ІДК 2,0 мг/м3, важкість праці: маса вантажу, що постійно підіймається та переміщується вручну перевищувала на 10 кг і складала 40 кг при допустимій до 30 кг, і періодичне перебування у робочій позі стоячи 80,6 % при допустимому до 60%. За загальною оцінкою умови праці відносяться до 3 класу 4 ступеня шкідливості (шкідливі). Згідно пункту 19 Акту, з метою ліквідації і запобігання виникненню хронічного професійного захворювання (отруєння) пропонується [PERSON] , директору шахти «Тернівська» АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ»: забезпечити нормативне провітрювання та систематичне застосування комплексу пилеподавлення на підземних робочих місцях шахти «Тернівська», здійснювати дієвий контроль за застосуванням засобів індивідуального захисту органів дихання працівниками на підземних робочих місцях шахти «Тернівська», виходячи з технічних можливостей. забезпечити механізацію виробничих операцій, що виконуються підземними прохідниками, не допускати виконання операцій з підіймання та переміщення вантажів вагою, яка перевищує санітарні норми, а там, де немає можливості її застосування - організовувати роботи з переміщення вантажів двома або більше робітниками, інформувати Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області, Криворізьке відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області про вжиття запропонованих заходів. Матеріали справи містять достатньо доказів щодо спричинення потерпілому [PERSON] в результаті отриманого на виробництві професійного захворювання, моральної шкоди. Згідно роз`яснення п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 (з подальшими змінами) «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», розмір відшкодування моральної шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача та інших обставин. Зокрема, враховується характер і тривалість страждань, стан здоров`я потерпілого, тяжкість отриманого захворювання, істотність вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, конкретних обставин по справі, характер моральних страждань і наслідків, що наступили. Так, суд враховує тривалість роботи позивача на АТ «КЗРК» в умовах впливу шкідливих факторів понад 16 років, характер і тяжкість отриманих позивачем професійних захворювань, що порушує його нормальні життєві зв`язки та викликає фізичні і моральні страждання, ступінь втрати ним професійної працездатності по професійному захворюванню 65 % та третю групу інвалідності, тривалість розладу його здоров`я, припинення трудової діяльності, періодичне лікування, тому виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, врахувавши роз`яснення викладені у Постанові Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 щодо відшкодування розміру моральної шкоди, суд вважає необхідним позов задовольнити частково та стягнути на користь позивача 260\~000 грн. з АТ «КЗРК» у відшкодування моральної шкоди, вважаючи суму, що просить позивач завищеною. \~ \~ \~ \~Суд не може взяти до уваги доводи представника відповідача про добровільність виконання позивачем робіт у шкідливих умовах праці, оскільки добровільне виконання позивачем робіт у шкідливих умовах праці, не знімає з відповідача обов`язку виконати вимоги ч.2 ст.153 КЗпП України та ст.13 Закону України «Про охорону праці» й нести відповідальність за їх невиконання у вставленому законом порядку. Крім того, чинним податковим законодавством передбачено, що суми відшкодування немайнової (моральної) шкоди, стягнуті на підставі судового рішення, включаються до оподаткованого доходу платника податку, відповідно підлягають оподаткування, крім сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику внаслідок заподіяння йому шкоди життю та здоров`ю. Як видно з матеріалів справи, при зверненні до суду із позовом [PERSON] звільнений від сплати судового збору на підставі положення п.2 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір». Пленум Верховного Суду України у постанові від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз`яснив, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Згідно з частиною третьою статті 23 Цивільного кодексу України, моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Аналіз цієї норми дає підстави зробити висновок про те, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди може полягати у відшкодуванні грошима, майном або в інший спосіб. Отже, характер такої вимоги (майновий чи немайновий) є похідним від обраного позивачем (потерпілою особою) способу відшкодування моральної шкоди. Якщо позивач просить відшкодувати моральну шкоду грошима або майном, то така позовна вимога набуває майнового характеру. Позивач подав позов про відшкодування моральної шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я на виробництві та визначив її у грошовому вимірі, тому позовна вимога є майновою. Зі змісту положень п.3 ч. 3 ст. 175, п.1.ч.1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається сумою грошових коштів, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Отже, з урахуванням положення, п.п.1 п.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1,0 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на 1 січня календарного року. З огляду, на суму стягнутої моральної шкоди з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір в сумі 2600,00 грн., що становить один відсоток ціни позову. На підставі ст.43 Конституції України, ст. ст.153, 237-1 КЗпП України,

Outcome: partial