Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-08 00:00:00

Позивач звернулась в суд з позовом, в якому просить усунути їй перешкоди у спілкуванні з її малолітнім онуком [PERSON] , [INFO] , шляхом визначення способу участі спілкуванні та вихованні онука, а саме: систематичних побачень; можливості спільного відпочинку; відвідування дитиною місця її проживання; відвідування нею місця проживання дитини; взаємодію онука з третіми особами під час спілкування з ним, побачень, прогулянок (тітки, дядька тощо). Позов обґрунтовує тим, що її син перебував у шлюбі з відповідачем, від шлюбу у них народився син [PERSON] , вона є його бабусею. З незрозумілих причин відповідач почала категорично забороняти їй бачити онука, на телефонні дзвінки не відповідає, в повідомленнях писала, що не бажає, щоб дитина бачилась з нею, відповідач чинить їй перешкоди, хоча вона (позивач) ніколи не відмовлялась від виховання та допомоги. Оскільки вирішити питання участі у вихованні онука в позасудовому порядку не є можливим, вважає за необхідне звернутися до суду з відповідним позовом за захистом своїх порушених прав. Посилаючись на викладені обставини, норми чинного законодавства, просить задовольнити позов. Ухвалою суду від 28.09.2023 року позов прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 17.11.2023 року до участі в справі в якості третьої особи залучено Орган піки та піклування Кропивницької міської ради. Ухвалою суду від 13.12.2023 року у справі витребувано висновок Органу опіки та піклування Кропивницької міської ради щодо порушеного позивачем питання. Відповідачем відзив на позов не подано. Ухвалою суду від 11.04.2024 року підготовче провадження у справі закрито, справа призначена до розгляду по суті. В судове засідання позивач не з`явилась, про час та місце слухання справи повідомлена, надала суду заяву про розгляд справи без її участі, позов підтримала та просила його задовольнити відповідно до поданого органом опіки та піклування висновку. Відповідач в судове засідання не з`явилась, про час та місце слухання справи повідомлена, надала суду заяву про розгляд справи без її участі, позов визнала відповідно до наданого органом опіки та піклування висновку. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився. про час та місце слухання справи повідомлений, надав суду заяву про розгляд справи без участі та підтримання поданого висновку. Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що згідно свідоцтва про народження дитини [PERSON] , [INFO] , його батьками записані [PERSON] та [PERSON] (а.с.9). Позивач [PERSON] є матір`ю [PERSON] , що підтверджується його свідоцтво про народження, а. відтак, є бабусею [PERSON] . Шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано у 2023 році. Після реєстрації іншого шлюбу мати дитини змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про реєстрацію шлюбу, виданим Фортечним відділом реєстрації актів цивільного стану у місті Кропивницькому Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) від 28.06.2023 року. Дитина [PERSON] проживає в сім`ї матері [PERSON] . Згідно з актами оцінки потреб сім`ї/особи, складеними Кропивницьким міським центром соціальних служб, в сім`ї [PERSON] та [PERSON] відсутні складні життєві обставини. За місцем проживання позивача [PERSON] наявні умови для перебування дитини, що підтверджується актом обстеження умов проживання, складеним управлінням з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради. Як зазначила позивач у позовній заяві, вона протягом року не бачила онука. Відповідач [PERSON] в своїй заяві зазначила, що не заперечує проти спілкування дитини з позивачем. Відповідно до норм статті 257\~СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Верховний Суд у постанові від 06.12.2018 року (справа № 541/319/17) зробив висновок, що тлумачення частини другої та третьої статті 257 свідчить, що законодавець визначив механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків і правнуків, який проявляється в: (а) покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; (б) закріпленні права баби діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення. Верховний Суд у постанові від 19.09.2018 року у справі № 756/7995/15-ц зауважив, що одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. Будь-який сімейний спір стосовно дитини має вирішуватися з урахуванням та якнайкращим забезпеченням інтересів дитини Відповідно до статті 17\~Закону України\~«Про виконання\~рішень та\~застосування практики\~Європейського суду\~з прав\~людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод та практику Європейського Суду як джерело права. Відповідно до статей 3, 18 Конвенції про права дитини в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Батьки несуть основну відповідальність за виховання дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Положення статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено право на повагу до сімейного життя, поширюються у тому числі і на відносини між бабою, дідом та онуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (Рішення Європейського Суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі «Kruskic v. Croatia» від 25 листопада 2014 року, п. 108). ЄСПЛ зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і онуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема, вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми онуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з онуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність» (Рішення ЄСПЛ «Bogonosovy v. Russia» від 05 березня 2019 року, п. 82). На рівні внутрішнього законодавства України принцип урахування найкращих інтересів дитини викладно у ч. 8 ст.\~7\~СК України та у ст. 11 Закону України «Про охорону дитинства», згідно з положеннями яких регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини; предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів дитини. Суд відмічає, що взаємозв`язок бабусі позивача у справі, з онуком [PERSON] носить сімейний характер, вони є «родичами» і відносяться до учасників сімейних відносин (стаття 2 СК). Зв`язок з онуком має для позивача важливе значення для підтримання між ними відносин, як «близьких осіб», що сприятиме реалізації права онука позивача на сімейне життя та сприяє нормальному «розквіту людини в суспільстві», що не безпідставно знайшло відображення і в нормах СК України. Відповідно до ст. 263 СК України, спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 СК України. За змістом ст. 159 СК України, суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні, побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Системний аналіз наведених норм матеріального права дає підстави вважати, що бабуся має право на особисте спілкування з дитиною, а той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати йому спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Разом із тим положеннями ч. 5 ст.\~19\~СК України встановлено, що орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних в результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитись з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини. Відповідно до висновку № 1816/19 від 11.03.2024 року, затвердженого рішенням виконавчого комітету Кропивницької міської ради № 320 від 26.03.2024 року, враховуючи рішення комісії з питань захисту прав дітей,

Outcome: partial