Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-12 00:00:00

Перший заступник керівника Тячівської окружної прокуратури Олександр Фістер звернувся в суд з даним позовом мотивуючи позовні вимоги тим, що на підставі ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. При цьому, Пленум роз`яснив судам, що «розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до ст.ст. 440, 450 ЦК України (ст.ст. 1166, 1187 ЦК України 2004 року) шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Вироком Рахівського районного суду від 12.09.2023 у кримінальному провадженні № 12021071140000275 від 18.09.2021 (судова справа № 305/2023/21, набув чинності 03.10.2022), [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 246 КК України та призначено покарання у виді позбавлення волі строком на 2 роки, на підставі ст. 75 КК України звільнено від відбування покарання з іспитовим строком на 1 рік. Як констатовано судом, обвинувачений [PERSON] , 12.09.2021, у світлу пору доби, у межах населеного пункту - с. Лазещина, Рахівського району Закарпатської області, перебуваючи на території лісового фонду, а саме кварталі 27, 28 виділ 6, Лазещинського лісництва Державного підприємства «Ясінянського ЛМГ», в порушення вимог ст.ст. 4, 24, 67, 68, 69 Лісового Кодексу України, ст.ст. 5, 12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відтворення лісу, незаконно, без спеціального дозволу, який посвідчується відповідним документом (лісорубним квитком, ордером) виданим уповноваженим органом, діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, шляхом повного відокремлення стовбура від кореня у спосіб спилювання, за допомогою бензопили, вчинив самовільну порубку семи дерев породи «Ялина», діаметру 72, 44, 52, 43, 52, 64, 52 см. Внаслідок незаконних дій [PERSON] спричинив інтересам довкілля, згідно з розрахунком, проведеним на підставі Кабінету Міністрів України №665 від 23.07.2008 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», та ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» заподіяно істотну майнову шкоду в розмірі 109 536,52 гривні. Вказана шкода на даний час обвинуваченим у добровільному порядку не відшкодована. Крім вироку суду, винуватість [PERSON] доводиться також протоколами оглядів місця події та висновком судової економічної експертизи за № СЕ-19/107-21/9407-ЕК. Відповідно до ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і порядку, що визначені законом. Згідно зі ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014, на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів громадянина або держави в суді у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також відсутності такого органу. Відповідно до ч. 3 ст. 128 КПК України цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором, який повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді. Оскільки орган місцевого самоврядування Ясінянська селищна рада будь-які заходи, спрямовані на стягнення вказаної шкоди, не вживала та вживати не буде, що свідчить про неналежне здійснення радою наданих законом повноважень, а тому даний позов заявляється прокурором. З огляду на викладене, Тячівська окружна прокуратура звертається до суду з позовом в інтересах держави в особі Ясінянської селищної ради про відшкодування збитків, завданих кримінальним правопорушенням, оскільки незаконна порубка лісових ресурсів заподіяла істотну шкоду економічним інтересам держави, що проявляються у грошових збитках, а саме: вилучення у держави вартості знищеної деревини, недотримання доходів від використання деревини, яку лісокористувач мав реальну можливість одержати, витрати на лісовідновлення зрубаних лісових ділянок, витрати на прибирання місць рубок від порубкових решток тощо. Інтерес держави полягає у поповненні місцевого бюджету, раціонального та законного його використання. Ясінянську селищну раду належним чином повідомлено про представництво прокурором в суді інтересів держави з метою стягнення з відповідача матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення й згідно з отриманою відповіддю, територіальною громадою не вживались заходи щодо стягнення з [PERSON] матеріальних збитків і рада просить здійснити представництво в суді інтересів держави в особі ради за збитки, завдані внаслідок незаконної рубки лісових ресурсів на території ради. У зв`язку із цим прокурор просить стягнути з [PERSON] на користь держави в особі Ясінянської селищної ради шкоду, заподіяну кримінальним правопорушенням, в розмірі 109536,52 гривні. Ухвалою Рахівського районного суду від 05.03.2024 було відкрито провадження у даній справі, визначено розгляд справи проводити у спрощеному позовному провадженні з викликом (повідомленням сторін) й призначено судове засідання на 03.04.2024. В ухвалі про відкриття провадження у справі від 05.03.2024 Відповідачу був наданий строк протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі на подачу відзиву на позовну заяву. Згідно з повідомленням представника відповідача - адвоката Жуківського М.М. копію ухвали з позовною заявою та доданими до неї документами відповідач отримав 30.03.2024, отже строк для подання відзиву у відповідача був - до 14.04.2024. Згідно з ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Враховуючи, що Відповідач відзиву у визначений судом строк не подав, у матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів. Прокурор Ластовичак В.Ю. в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі, шкода, заподіяна [PERSON] державі наслідок самовільної рубки семи дерев породи ялина, є доведеною під час кримінального провадження щодо [PERSON] , тому наполягає на задоволенні позову. Відповідач та його представник в судове засідання не з`явилися, повідомлені про дату, час та місце розгляду справи належним чином, причина їх неявки суду не відома. Інші учасники в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені. Заслухавши прокурора, дослідивши матеріали справи, перевіривши їх доказами, суд прийшов до такого висновку. Відповідно до ст. 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Статтею 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено відповідальність за порушення лісового законодавства, яка покладається на осіб, винних у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Відповідно до ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів. Згідно з ч. 2 ст. 24 Лісового кодексу України збитки, завдані внаслідок порушення прав власників лісів, лісокористувачів та громадян, підлягають відшкодуванню в повному обсязі відповідно до закону. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Згідно з вимогами ст.ст. 105, 107, 108 Лісового кодексу України, порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно із законодавством України. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Незаконно добута деревина та інші лісові ресурси підлягають вилученню, а у разі неможливості їх вилучення, стягується їх вартість. Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Підставою деліктної відповідальності є протиправне винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Своєю чергою відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто діє презумпція вини завдавача шкоди. З досліджених під час розгляду справи матеріалів судом встановлено, що відповідно до вироку Рахівського районного суду у кримінальному провадженні № 12021071140000275 від 12.09.2023 (судова справа 305/2023/21) [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 246 КК України та призначено покарання у виді 2 років позбавлення волі, звільнено від відбування покарання з випробуванням строком на 1 рік. В ході розгляду кримінального провадження було встановлено, що [PERSON] у світлу пору доби, у межах населеного пункту - с. Лазещина, Рахівського району Закарпатської області, перебуваючи на території лісового фонду, а саме кварталі 27,28 виділ 6, Лазещинського лісництва Державного підприємства "Ясінянського ЛМГ", в порушення вимог ст.ст. 4, 24, 67, 68, 69 Лісового Кодексу України, ст.ст. 5, 12 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відтворення лісу, незаконно, без спеціального дозволу, який посвідчується відповідним документом (лісорубним квитком, ордером) виданим уповноваженим органом, діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, шляхом повного відокремлення стовбура від кореня у спосіб спилювання, за допомогою бензопили, вчинив самовільну порубку семи дерев породи "Ялина", діаметру 72,44,52,43,52,64,52 см. Внаслідок незаконних дій [PERSON] спричинив інтересам довкілля, згідно з розрахунком, проведеним на підставі Кабінету Міністрів України №665 від 23.07.2008 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу", та ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища" заподіяно істотну майнову шкоду в розмірі 109536, 52 гривні. І хоч [PERSON] в ході розгляду кримінального провадження заперечував свою вину у незаконній порубці семи дерев, й визнавав те, що він зрубав лише 4 дерева, однак доведеними в ході судового розгляду матеріалами справи, обвинувачення [PERSON] у незаконній порубці 7 дерев породи «Ялина» було доведено, а позицію обвинуваченого щодо частково визнання винуватості, (обрану в ході судового слідства) у вчиненні незаконної порубки дерев, що заподіяло істотну шкоду, суд розцінив, як його намагання уникнути у подальшому відшкодування матеріальної шкоди в сумі 109536 гривень 96 копійок, заподіяної внаслідок протиправних дій. Вказана шкода на час розгляду кримінального провадження обвинуваченим не була відшкодована, цивільного позову у кримінальному провадженні не було пред`явлено. Відповідно до ч. 5, ч. 6 128 Кримінального процесуального кодексу України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства. Особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Частина 4 статті 82 Цивільного процесуального кодексу України передбачає, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. У матеріалах справи наявний висновок експерта Закарпатського НДЕКЦ Веклинець О.В. №СЕ-19/107-21/9407-ЕК від 08.11.2021, згідно з яким розрахунки нанесених навколишньому природному середовищу збитків, які проведено на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу, відповідно до якого 23.102021 лісовому господарству внаслідок незаконної порубки 7 дерев породи «Ялина» заподіяно збитків на загальну суму 109536,56 гривні. Згідно з листом заступника керівника окружної прокуратури - начальника Рахівського відділу Євгенія Немеша від 15.12.2023 №07.52-104-6333 Вих-23 прокурор звертався до Ясінянського селищного голови, де просив повідомити чи відшкодовані збитки, що були заподіяні [PERSON] , та чи вживались або вживатимуться селищною радою заходи щодо стягнення матеріальних збитків. На вказаний лист прокурора селищний голова смт Ясіня Андрій Делятинчук надав відповідь про те, що збитки, заподіяні [PERSON] не відшкодовані, заходи щодо відшкодування шкоди селищною радою не вживалися й просить здійснити представництво в суді законних інтересів держави в особі Ясінянської селищної ради за збитки, завдані внаслідок незаконної рубки лісових ресурсів на території ради. Відповідно до ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і порядку, що визначені законом. Згідно зі ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014, на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів громадянина або держави в суді у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також відсутності такого органу. Відповідно до ч. 3 ст. 128 КПК України цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором, який повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді. Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду із позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій скарзі заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Згідно з рішенням Конституційного суду України від 08.04.1999 №3-рп/99 прокурор або його заступник в кожному конкретному випадку самостійно визначає і обґрунтовує в чому саме відбулося порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Як встановлено підпунктом 1 пункту «б» частини 1 статті 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», до делегованих повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів. Згідно зі статтею 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно із чинним законодавством. Відповідно до пункту 7 частини 3 статті 29, пункту 4 частини 1 статті 69-1 Бюджетного Кодексу України, стягнення за шкоду заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності зараховуються до спеціального фонду Державного бюджету України в розмірі 30 відсотків та до спеціального фонду місцевих бюджетів в розмірі 70 відсотків тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків. Враховуючи наведені положення законодавства, завдана шкода навколишньому природному середовищу підлягає стягненню до Державного бюджету України та місцевих бюджетів (аналогічна позиція викладена також і у постанові Вищого господарського суду України № 5017/2376/2012 від 06.03.2013). Невжиття цивільно-правових заходів щодо стягнення вказаної шкоди до спеціального фонду Державного бюджету України та до спеціального фонду місцевих бюджетів порушує інтереси держави. При цьому пунктом 9 Порядку організації роботи органів Державної казначейської служби України у процесі казначейського обслуговування державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями, затвердженого наказом Державної казначейської служби України від 09.08.2013 № 128, регламентовано, що платежі, які відповідно до Бюджетного кодексу України та закону про Державний бюджет України розподіляються між державним та місцевими бюджетами, зараховуються на аналітичні рахунки, відкриті в Головних управліннях Казначейства на ім`я органу Казначейства за балансовим рахунком 3311 «Кошти, які підлягають розподілу між державним і місцевим бюджетами» Плану рахунків в розрізів територій та кодів класифікації доходів бюджету. Таким чином збитки, завдані внаслідок незаконної рубки лісових ресурсів на території Рахівської ОТГ, відповідно до вимог ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України підлягають стягненню та зарахуванню до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища Ясінянської селищної ради, на території якої вчинено правопорушення, для подальшого перерозподілу між бюджетами відповідних рівнів. Оскільки, незаконна порубка лісу була вчинена [PERSON] у лісовому масиві Лазещинського лісництва Державного підприємства «Ясінянське лісомисливське господарство», в кварталі 27, 28 виділ 6, який знаходиться в межах населеного пункту с. Лазещина, Рахівського району, то заподіяна відповідачем шкода в загальному розмірі 109536,52 гривні, бо саме така сума пред`явлена прокурором до стягнення, підлягає стягненню на рахунок спеціального фонду місцевого бюджету. При цьому, встановлено, що органом місцевого самоврядування Ясінянською селищною радою, будь-які заходи спрямовані на стягнення вказаної шкоди не вживались та вживатись не будуть, що свідчить про неналежне здійснення радою наданих законом повноважень, а тому даний позов заявляється прокурором, оскільки незаконна порубка лісових ресурсів заподіяла істотну шкоду економічним інтересам держави, що проявляються у грошових збитках, а саме: вилучення у держави вартості знищеної деревини, недотримання доходів від використання деревини, яку лісокористувач мав реальну можливість одержати, витрати на лісовідновлення зрубаних лісових ділянок, витрати на прибирання місць рубок від порубкових решток тощо. Інтерес держави полягає у поповненні місцевого бюджету, раціонального та законного його використання. Відповідно до ст. ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Враховуючи, що прокурор надав обґрунтовані правові докази вини Відповідача, а останній не надав суду жодних доказів на спростування доводів позовної заяви, отже, з урахуванням принципу диспозитивності, позовні вимоги про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення лісового законодавства, є обґрунтованими, підтвердженими зібраними у справі доказами та не спростованими у встановленому процесуальним законом порядку відповідачем, а тому підлягають до задоволення у обсязі пред`явленому прокурором. Виходячи з наведеного, враховуючи положення ст. ст. 133 та 141 ЦПК України та взявши до уваги те, що у даному спорі прокурор був звільнений від сплати судового збору у розмірі 3028 грн, тому такий слід стягнути з [PERSON] на користь держави.

Outcome: approved