Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-19 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття жилого приміщення, мотивуючи свої вимоги наступним. [PERSON] на праві приватної власності належить жиле приміщення [ADDRESS] . [PERSON] та [PERSON] на праві приватної власності в рівних частках кожній належить жиле приміщення № [NUMBER] , яке знаходиться на другому поверсі над її жилим приміщенням в будинку [ADDRESS] . Належне [PERSON] і [PERSON] жиле приміщення орендує [PERSON] на підставі договору оренди від 22.05.2022 року. 27.03.2023 року в орендованому [PERSON] жилому приміщенні [ADDRESS] стався прорив води, в результаті чого було затоплене розташоване нижче належне позивачці жиле приміщення. Відповідно до Акту про аварію (залиття) що трапилось на системі централізованого опалення (гарячого водопостачання) МКП «Хмельницьктеплокомуненерго» від 27.03.2023 року, складеного за участю власника майна [PERSON] , причиною аварії стало те, що в орендованій відповідачем квартирі [ADDRESS] стався витік теплоносія, так як металопластикова труба була прокладена без погодження з МКП «Хмельницьктеплокомуненерго» з порушенням нормативних документів. Згідно Акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання КП Управляюча муніципальна компанія «Проскурівська» від 28.03.2023 року прорив за адресою: [ADDRESS] , стався внаслідок незаконного втручання мешканців квартири [ADDRESS] в систему опалення. Актом також підтверджено, що внаслідок прориву було затоплено квартиру [ADDRESS] нижче поверхом, пошкоджено зазначену квартиру та речі які в ній знаходились. В результаті затоплення належного жилого приміщення та речей, які в ньому знаходились, [PERSON] завдані значні матеріальні збитки. Відповідно до висновку судового експерта [PERSON] № 1045ед/023 від 05.05.2023 року вартість відновлювальних робіт внаслідок затоплення - належного позивачці жилого приміщення [ADDRESS] становить 22981 грн. Відповідно до висновку експерта за результатами проведення товарознавчого дослідження № 1364/1708-1712/23-26 від 12.06.2023 року розмір матеріальної шкоди заподіяної позивачці, а саме: ліжка, килиму, матрацу, шафи та праски внаслідок пошкодження цього майна при залитті квартири [ADDRESS] станом на 27.03.2023 року, становить 13789 грн 49 коп. Отже загальна сума заподіяної їй матеріальної шкоди становить 36770 грн 49 коп. (22981 грн +13789 грн 49 коп.). Згідно ст.ст. 780, 1166 ЦК України відповідач, як особа яка спричинила позивачці матеріальну шкоду, зобов`язаний її відшкодувати в повному обсязі. Відповідно до власноручно написаної розписки від 03.04.2023 року [PERSON] зобов`язувався відшкодувати позивачці завдані збитки. Крім того, в зв`язку з затопленням жилого приміщення та пошкодження речей, які в ньому знаходились, [PERSON] майже три місяці позбавлена можливості користуватись своїм жилим приміщенням, так як воно на даний час потребує відповідного ремонту, обсяг якого та вартість визначені висновком судового експерта, чим також був порушений звичайний спосіб її життя. Вона переживає моральні страждання з приводу пошкодження належного їй на праві власності майна та позбавлена можливості ним користуватись, порушення звичного способу життя та необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. В зв`язку з цим, їй завдана моральна шкода розмір якої становить 20000 грн. Позивач просить стягнути із відповідача заподіяну матеріальну шкоду в сумі 36770 грн 49 коп., моральну шкоду - 20000 грн та судові витрати - 28940 грн. 29.02.2024 року ухвалою суду відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. 27.03.2024 ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті. У судове засідання позивачка [PERSON] та її представник [PERSON] не з`явились, але представник [PERSON] надіслав письмову заяву, у якій позовні вимоги підтримав повністю, просив розгляд справи проводити за відсутності позивачки та її представника. Відповідач [PERSON] був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, але повторно не з`явився у судове засідання без поважних причин, не подав відзив на позов, а тому суд вважає можливим відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України вирішити справу на підставі наявних у ній даних та доказів. Судом встановлено, що [PERSON] на праві приватної власності належить жиле приміщення [ADDRESS] . [PERSON] і [PERSON] на праві приватної власності в рівних частках кожній належить жиле приміщення [ADDRESS] . 22.05.2022 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено Договір оренди квартири у фізичної особи, відповідно до якого Орендодавець передає, а Орендар бере у користування квартиру, а також майно, що знаходиться у квартирі, згідно з додатком № 1 за адресою: [ADDRESS] , на 2-му поверсі, загальною площею 18,7 м.кв. Термін дії даного договору становить до 31.01.2023 року. Якщо Орендар продовжує користуватися об`єктом оренди після закінчення терміну дії даного договору, то за відсутності заперечень з боку Орендодавця протягом місяця, договір вважається поновленим на новий строк. 27.03.2023 року в орендованому відповідачем жилому приміщенні [ADDRESS] стався прорив води, в результаті чого було затоплене розташоване нижче належне [PERSON] жиле приміщення [ADDRESS] . Відповідно до Акту про аварію/залиття, що трапилась на системі централізованого опалення (теплопостачання)/гарячого водопостачання МКП «Хмельницьктеплокомуненерго» від 27.03.2023 року, складеного за участю [PERSON] і [PERSON] , причиною аварії стало те, що в квартирі [ADDRESS] стався витік теплоносія на з`єднанні металопластикової труби між приладом опалення і рушникосушки, була прокладена без погодження з УМК «Проскурівська» та МКП «Хмельницьктеплокомуненерго» з порушенням нормативних документів. Згідно Акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) КП УМК «Проскурівська» від 28.03.2023 року, 27.03.2023 року в будинку [ADDRESS] у зв`язку з незаконним втручанням самих мешканців кв. [ADDRESS] в систему опалення було затоплено квартиру нижче поверхом [ADDRESS] , в якій було пошкоджено меблі, диван, залито стелю 3 м.кв., стіни 4 м.кв., замокла стіна з гіпсокартону в кладові 3 м.кв., замокла підлога (ліноліум) 9 м.кв., а також доріжка. Причиною залиття вказано - самовільне втручання мешканця кв. [ADDRESS] в систему опалення. Відповідно до висновку судового експерта [PERSON] № 1045ед/023 від 05.05.2023 року розмір майнової шкоди, заподіяної внаслідок залиття, яке сталось 27.03.2023 року у жилому приміщенні № 8, що розташоване на першому поверсі двоповерхового гуртожитку по [ADDRESS] , в цінах станом на 05.05.2023 року становить 22981 грн. Відповідно до висновку експерта за результатами проведення товарознавчого дослідження № 1364/1708-1712/23-26 від 12.06.2023 року Хмельницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, розмір матеріальної шкоди заподіяний власнику майна, а саме: ліжка, килиму, матрацу, шафи та праски, внаслідок пошкодження цього майна при залитті кімнати [ADDRESS] , станом на 27 березня 2023 року становить 13789 грн 49 коп. 03.04.2023 року [PERSON] написав розписку власниці орендованої ним кімнати [ADDRESS] , [PERSON] , згідно якої зобов`язався відшкодувати збитки завдані залиттям кімнати, що сталося 27.03.2023 року. Зокрема зобов`язався здійснити відновлювальний ремонт кімнати і частини коридору, також придбати аналогічного стану меблі: один розкладний диван, комп`ютерний стіл, також придбати б/у пилосос. У разі невиконання вищевказаних зобов`язань зобов`язався відшкодувати матеріальну шкоду погоджену ним із власницею кімнати в сумі 50000 грн. Також зобов`язався відшкодувати збитки завдані залиттям квартири [ADDRESS] . Вищевказані обставини підтверджуються: повідомленням Хмельницького БТІ № 739674 від 10.04.2023 року; Витягами з Державного реєстру речових прав № 331933098 від 11.05.2023 року, № 331933211 від 11.05.2023 року; Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 37392015 від 12.05.2015 року; актом про аварію (залиття) що трапилось на системі централізованого опалення (теплопостачання)/гарячого водопостачання МКП «Хмельницьктеплокомуненерго» від 27.03.2023 року; актом про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання КП УМК «Проскурівська» від 28.03.2023 року; висновком судового експерта Власюка В.В. № 1045ед/023 від 05.05.2023 року; висновком експерта за результатами проведення товарознавчого дослідження № 1364/1708-1712/23-26 від 12.06.2023 року; Договором оренди квартири у фізичної особи від 22.05.2022 року між [PERSON] та [PERSON] ; розпискою [PERSON] від 03.04.2023 року. Згідно з ч. 1 ст. 15, ч. 1 ст. 16 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частинами 1 та 2 ст. 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно ч. 1 ст. 780 ЦК України шкода, завдана третім особам у зв`язку з володінням та/або користуванням річчю, переданою у найм, відшкодовується наймачем на загальних підставах. Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Отже, загальною підставою деліктної відповідальності є протиправне, винне діяння заподіювача шкоди (цивільне правопорушення), яке містить такі складові: протиправна поведінка особи, настання шкоди, причинний зв`язок між ними та вина заподіювача шкоди. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди (умислу або необережності). Відсутність будь-якої з цих умов є підставою для звільнення особи від відповідальності, якщо інше не встановлено законом. Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Тобто цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги. З досліджених в судовому засіданні доказів встановлено, що [PERSON] є власником жилого приміщення [ADDRESS] , яке 27.03.2023 року було пошкоджене внаслідок залиття теплоносієм з системи опалення, у зв`язку з незаконним втручанням мешканців кв. [ADDRESS] , яка на праві приватної власності належить [PERSON] і [PERSON] в рівних частках кожній, і яка на час настання вказаної події була передана в оренду [PERSON] на підставі Договору оренди квартири у фізичної особи від 22.05.2022 року. Таким чином, [PERSON] , як орендар приміщення, з вини якого заподіяна шкода позивачці відповідно до вимог ст. 780 ЦК України зобов`язаний її відшкодувати, а тому із [PERSON] на користь [PERSON] належить стягнути заподіяну матеріальну шкоду в сумі 36770 грн 49 коп. Відповідно до ч. 1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. За змістом ч. 2 ст. 23 ЦК України моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Частиною першою ст. 1167 ЦК України визначено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. У відповідності до роз`яснень п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Пунктом 5 даної Постанови визначено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Зокрема, підлягає з`ясуванню, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. При цьому суд враховує, що сам по собі факт залиття квартири є стресовою ситуацією і тягне моральні страждання. Позивач зазнала моральних страждань внаслідок пошкодження майна, необхідністю відстоювати свої права, а також нести додаткові витрати на відновлення порушеного права. Виходячи з тяжкості та тривалості моральних страждань, а також з принципу розумності та справедливості суд вважає за необхідне визначити розмір моральної шкоди у 20000 грн. При розподілі судових витрат суд відповідно до положень ст. 141 ЦПК України враховує пропорційність задоволених вимог. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України підлягають стягненню із відповідача на користь позивача витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у сумі 1212 грн 00 коп. Відповідно до ч. 2 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати на проведення експертизи № 1364/1708-1712/23-26 у розмірі 3728 грн. та № 1045ед/023 у розмірі 4000 грн, сплата яких підтверджується квитанцією № ПН318 від 02.05.2023 року та фіскальним чеком № 907991049 від 10.04.2023 року. Відповідно до статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Згідно з\~частинами 1-6\~статті 137\~ЦПК України\~витрати,\~пов`язані\~з правничою\~допомогою адвоката,\~несуть сторони,\~крім випадків\~надання правничої\~допомоги за\~рахунок держави.\~За результатами\~розгляду справи\~витрати на\~правничу допомогу\~адвоката підлягають\~розподілу між\~сторонами разом\~із іншими\~судовими витратами.\~Для цілей\~розподілу судових\~витрат:\~1)\~розмір витрат\~на правничу\~допомогу адвоката,\~в тому\~числі гонорару\~адвоката за\~представництво в\~суді та\~іншу правничу\~допомогу,\~пов`язану\~зі справою,\~включаючи підготовку\~до її\~розгляду,\~збір доказів\~тощо,\~а також\~вартість послуг\~помічника адвоката\~визначаються згідно\~з умовами\~договору про\~надання правничої\~допомоги та\~на підставі\~відповідних доказів\~щодо обсягу\~наданих послуг\~і виконаних\~робіт та\~їх вартості,\~що сплачена\~або підлягає\~сплаті відповідною\~стороною або\~третьою особою;\~2)\~розмір суми,\~що підлягає\~сплаті в\~порядку компенсації\~витрат адвоката,\~необхідних для\~надання правничої\~допомоги,\~встановлюється згідно\~з умовами\~договору про\~надання правничої\~допомоги на\~підставі відповідних\~доказів,\~які підтверджують\~здійснення відповідних\~витрат.\~Для визначення\~розміру витрат\~на правничу\~допомогу з\~метою розподілу\~судових витрат\~учасник справи\~подає детальний\~опис робіт\~(наданих\~послуг),\~виконаних адвокатом,\~та здійснених\~ним витрат,\~необхідних для\~надання правничої\~допомоги.\~Розмір витрат\~на оплату\~послуг адвоката\~має бути\~співмірним із:\~1)\~складністю справи\~та виконаних\~адвокатом робіт\~(наданих\~послуг);\~2)\~часом,\~витраченим адвокатом\~на виконання\~відповідних робіт\~(надання\~послуг);\~3)\~обсягом наданих\~адвокатом послуг\~та виконаних\~робіт;\~4)\~ціною позову\~та (або)\~значенням справи\~для сторони,\~в тому\~числі впливом\~вирішення справи\~на репутацію\~сторони або\~публічним інтересом\~до справи.\~У разі\~недотримання вимог\~частини четвертої\~цієї статті\~суд може,\~за клопотанням\~іншої сторони,\~зменшити розмір\~витрат на\~правничу допомогу,\~які підлягають\~розподілу між\~сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Зокрема заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі «East/West Alliance Limited» проти України, заява № 19336/04, п. 269). Згідно з пунктом 4 частини першої статті 1 Закону України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон № 5076-VI) договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору. Пунктом 9 частини першої статті 1 Закону № 5076-VI встановлено, що представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного відповідача у кримінальному провадженні. Інші види правової допомоги - види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення (пункт 6 частини першої статті 1 цього Закону). Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення представництва на надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок його обчислення, зміни та умови повернення визначаються у договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховується складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (стаття 30 Закону № 5076-VI). Адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги (ч. 1 ст. 26 Закону № 5076-VI). Професійну правничу допомогу у даній справі позивачці надавав адвокат Ткачук Юрій Георгійович відповідно до договору про надання правничої допомоги від 12.04.2023 року. Відповідно до пунктів 3.2, 3.3 даного договору розмір гонорару адвоката встановлюється сторонами у розмірі 2000 грн за одну годину роботи адвоката. Тривалість роботи адвоката менше одної години оплачується як за повну годину роботи в розмірі 2000 грн. На виконання вимог договору про надання правничої допомоги від 12.04.2023 року між адвокатом Ткачуком Ю.Г. та [PERSON] 01.04.2024 року був складений акт приймання-передачі наданої правничої допомоги, відповідно до якого адвокатом Ткачуком Ю.Г. надано [PERSON] правову допомогу згідно опису робіт у Звіті, який є Додатком № 1 до Акту приймання-передачі наданої правничої допомоги. Відповідно до Звіту про витрачений час на надання правничої допомоги від 01.04.2024 року, який є Додатком № 1 до Акту приймання-передачі наданої правничої допомоги, детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом необхідних для надання правничої допомоги складає: 1) збирання доказів та підготовка позовної заяви в інтересах [PERSON] у Віньковецький районний суд Хмельницької області про стягнення заподіяної матеріальної та моральної шкоди з [PERSON] внаслідок затоплення квартири - 3 год. = 6000 грн, 2) підготовка двох заяв Віньковецькому районному суду Хмельницької області у справі № 670/115/24 про усунення недоліків - 1 год. = 2000 грн; 3) представництво інтересів [PERSON] в судовому засіданні 27.03.2024 року у справі № 670/115/24 Віньковецького районного суду Хмельницької області - 1 год. = 2000 грн; 4) представництво інтересів [PERSON] в судовому засіданні 22.04.2024 року у справі № 670/115/24 Віньковецького районного суду Хмельницької області - 1 год. = 2000 грн, всього 12000 грн. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами, що вказано у ч. 6 ст. 137 ЦПК України. Клопотання про зменшення судових витрат на правову допомогу від відповідача не надходило. З огляду на умови договору про надання правової допомоги, враховуючи складання і підписання адвокатом всіх процесуальних документів від імені і в інтересах позивача, суд дійшов висновку, що в даній конкретній справі витрати на правову допомогу в сумі 12000 грн 00 коп. є реальними, підтвердженими матеріалами справи, а тому відповідно до ч. 2 ст. 141 ЦПК України підлягають стягненню з відповідача на користь позивачки. На підставі ст.ст. 23, 780, 1166, 1167 ЦК України,

Outcome: approved