Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-26 00:00:00

Позивачі звернулися до суду з позовом до Галицької районної адміністрації Львівської міської ради про скасування арешту з нерухомого майна. Відповідно до матеріалів позовної заяви просять суд зняти заборону на відчуження квартири за адресою: [ADDRESS] , накладеної рішенням Галицького районного суду м. Львова від 02.07.2014 р. у справі № 461/5977/14-ц. Свої вимоги мотивують наступним. Позивачі зазначають, що квартира [ADDRESS] належить їм на праві спільної сумісної власності, що підтверджується свідоцтвом про право власності на квартиру від 22.12.2003р. № Г-26057. Прокурор Галицької районної прокуратури звернувся із позовом в інтересах малолітнього [PERSON] про накладення заборони на відчуження квартири. 02.07.2014 р. рішенням Галицького районного суду м.Львова накладено заборону на відчуження квартири. Вказують, що на даний час накладена заборона на відчуження квартири порушує їхні законні права та інтереси, оскільки позивачі мають намір продати квартиру і купити дві квартири з можливістю окремого проживання. Вважають, що права [PERSON] не будуть порушені, оскільки він знятий із реєстрації і має у власності житло. Тому просять позовні вимоги задовольнити. Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 15.04.2024 року відкрито спрощене позовне провадження у справі та залучено відділ «Служба у справах дітей» Галицького району м.\~Львовауправління «Служба у\~справах дітей»\~департаменту гуманітарної\~політики Львівської\~міської ради\~(адреса:\~м.\~Львів,\~вул.\~Ф.\~Ліста,\~5),\~Галицьку окружну\~прокуратуру м.\~Львова (адреса:\~м.\~Львів,\~вул.\~Ак.\~Богомольця,\~9),\~ [PERSON] ( [INFO] ,\~адреса реєстрації:\~ [ADDRESS] ,\~РНОКПП:\~ [NUMBER] )до участі в справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Протокольною ухвалою суду від 14.05.2024 року залучено [PERSON] до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору. Представник позивача [PERSON] та позивач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили задовольнити з мотивів, наведених у ньому. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог що предмета спору, Галицької районної адміністрації Львівської міської ради як орган опіки і піклування позовні вимоги не заперечила. Зазначила, що неповнолітній [PERSON] знятий з реєстрації за адресою: [ADDRESS] та йому належить на праві власності інша квартира. [PERSON] у судовому засіданні не заперечив щодо задоволення позовних вимог. Зазначив, що має власне житло. Прокурор Галицької окружної прокуратури м. Львова у судовому засіданні позовні вимоги заперечила. Вказала, що [PERSON] є неповнолітньою особою. Зняття арешту з нерухомого майна порушить права та законні інтереси [PERSON] , оскільки такий є неповнолітньою особою. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду шляхом скерування судової повістки. Згідно з інформацією поштового відстеження лист вручено особисто. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, [PERSON] у судове засідання не з`явилася, належним чином повідомлена про час, дату та місце розгляду справи. Подала заяву про розгляд справи у її відсутності. Зазначила, що не заперечує щодо зняття арешту з квартири. Відповідно до ч.3 ст.223 ЦПК України у разі неявки в судове засідання учасника справи без поважних причин , суд розглядає справу за відсутності такого учасника. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Суд вважає, що справу можливо слухати у відсутності представника відповідача та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, [PERSON] , оскільки в матеріалах справи є достатньо належних доказів про права, обов`язки та взаємовідносини сторін. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Суд, заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, дійшов наступного висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Відповідно до ст. 129 Конституції України, ст. 3 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. \~ \~ \~ \~ Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. \~ \~ \~ \~ Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що квартира за адресою: [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] та [PERSON] , що стверджується копією свідоцтва про право власності № [NUMBER] від 22.12.2003 року. З копії свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 30.10.2021 року вбачається, що між [PERSON] та [PERSON] було зареєстровано шлюб Рівненським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Рівненському районі Рівненської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів), актовий запис № 2114 від 30.10.2021 року. [PERSON] змінила прізвище на « [PERSON] ». Відповідно до копії свідоцтва про одруження серії [NUMBER] від 20.12.2003 року було зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] . відділом реєстрації актів громадянського стану, актовий запис № 324 від 20.12.2003 року. Прізвище [PERSON] після одруження « [PERSON] ». Рішенням Галицького районного суду м. Львова від 01.11.2005 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] , зареєстрований відділом РАЦС Львівського МУЮ, 20.12.2003 року, № 324 розірвати. Рішенням Галицького районного суду м. Львова від 16.05.2014 року позов задоволено. Позбавлено батьківських прав громадянку [PERSON] , 1973 року народження, стосовно дитини [PERSON] , [INFO] . Стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] , аліменти на утримання [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/3 частки від усіх видів доходів, але не менше ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 27.03.2014 року і до досягнення дитиною повноліття. Рішенням суду від 02 липня 2014 року задоволено позов прокурора Галицького району м.Львова в інтересах малолітньої дитини [PERSON] до [PERSON] треті особи: Відділ у справах дітей Галицького районної адміністрації Львівської міської ради та [PERSON] про накладення заборони на відчуження майна, а саме: накладено заборону на відчуження квартири належну на праві спільної сумісної власності [PERSON] , [INFO] , розташованої за адресою: [ADDRESS] , в якій зареєстрований малолітній [PERSON] , [INFO] . Накладаючи заборону на відчуження майна, суд виходив з того, що відповідно до розпорядження голови Галицької районної адміністрації Львівської міської ради №115 від 04.02.2008 року опікуном [PERSON] призначено його бабу [PERSON] 1954 року народження, проживаючу за адресою [ADDRESS] . Зазначеним розпорядженням за малолітнім [PERSON] збережено житлову площу за місцем його реєстрації в [ADDRESS] . Згідно з копією розпорядження Галицької районної адміністрації від 21.07.2014 року № 291 про зміну прізвища малолітньому [PERSON] на [PERSON] дозволено гр. [PERSON] , яка розпорядженням голови Галицької районної адміністрації Львівської міської ради від 04.07.2008р № 115 «Про встановлення опіки та призначення опікуна над малолітнім [PERSON] » призначена опікуном малолітнього онука [PERSON] , [INFO] змінити прізвище її підопічному з [PERSON] на [PERSON] ; зобов`язано [PERSON] звернутись до Міського відділу реєстрації актів цивільного стану для внесення змін до свідоцтва про народження дитини, та подати у відділ у справах дітей Галицької районної адміністрації Львівської міської ради копію свідоцтва про народження малолітнього [PERSON] , [INFO] із внесеними до нього змінами. З витягу з протоколу засідання комісії з питань захисту прав дитини при Галицькій районній адміністрації Львівської міської ради від 21.07.2022 року № 11 вбачається, що відповідно до розпорядження Галицької районної адміністрації Львівської міської ради від 04.02.2008 № 115 «Про встановлення опіки та призначення опікуна над малолітнім [PERSON] », над малолітнім [PERSON] , [INFO] встановлено опіку, призначено [PERSON] опікуном. Згідно з розпорядженням Галицької районної адміністрації Львівської міської ради від 21.07.2014 № 291 «Про зміну прізвища [PERSON] на [PERSON] », малолітньому [PERSON] , [INFO] було змінено прізвище на [PERSON] . Відповідно до розпорядження Галицької районної адміністрації Львівської міської ради від 08.11.2016 № 465 «Про надання малолітньому [PERSON] статусу дитини, позбавленої батьківського піклування», малолітньому [PERSON] , [INFO] , надано статус дитини, позбавленої батьківського піклування. Неповнолітній [PERSON] , [INFO] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Квартира двокімнатна, загальною площею 39,60 кв.м., житловою площею 27,10 кв.м. Окрім неповнолітнього [PERSON] в квартирі зареєстровано ще 2 осіб ( [PERSON] - мати, позбавлена батьківських прав, [PERSON] - сестра). Квартира [ADDRESS] , загальною площею 44,4 кв.м., житловою площею 19,9 кв.м. Власником в цілому квартири є неповнолітній [PERSON] , [INFO] , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 27.02.2017. Відповідно до п. 54 Порядку декларування та реєстрації місця проживання (перебування), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07.02.2022 № 265, зняття з реєстрації місця проживання дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, осіб, стосовно яких встановлено опіку та піклування, здійснюється за погодженням з органами опіки та піклування. Тому вирішено рекомендувати Галицькій районній адміністрації як органу опіки та піклування, надати гр. [PERSON] дозвіл на перереєстрацію неповнолітнього підопічного [PERSON] , [INFO] , з адреси: [ADDRESS] на адресу: [ADDRESS] . Відповідно до копії листа Галицької районної адміністрації Львівської міської ради від 22.07.2022 № 260001-вих-51094 [PERSON] повідомлено, що Галицька районна адміністрація Львівської міської ради як орган опіки та піклування дозволяє змінити місце реєстрації неповнолітнього [PERSON] , [INFO] , з адреси: [ADDRESS] на адресу: [ADDRESS] . Згідно з письмовими поясненнями представника Галицької районної адміністрації Львівської міської ради як орган опіки та піклування Андріїв Г.М. від 27.03.2024 року Малолітній [PERSON] , [INFO] , знятий з реєстрації з кв. [ADDRESS] та зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , з 29.07.2022. [PERSON] є одноосібним власником квартири [ADDRESS] . Враховуючи наведене, оскільки дитина забезпечена правом власності на житло та не зареєстрована у кв. [ADDRESS] , Галицька районна адміністрація Львівської міської ради, як орган опіки та піклування, не заперечує щодо зняття заборони на відчуження цієї квартири, оскільки майнові права малолітнього [PERSON] не порушуються. Встановлено, що відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності квартира за адресою: [ADDRESS] на праві власності належить [PERSON] . Частина 1 ст.15 ЦК України закріплює право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року застосовуються судами при розгляді справ як джерело права. За змістом п.1 ст. 6, ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, кожен має право на розгляд його справи упродовж розумного строку судом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі. Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Відповідно до ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Згідно ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Статтею 391 ЦК України передбачене право власника майна вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Як випливає зі змісту статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачено статтею 16 ЦК України. Статтею 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту є відновлення становища, яке існувало до порушення. Статтею 41 Конституції України передбачено право кожного громадянина володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Згідно ст. 1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Статтею 10 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна. Вимога позивача, що ґрунтується на праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту. Такий висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, висловленій у постанові від 15 травня 2013 року у справі № 6-26цс13 (підлягає обов`язковому врахуванню в розумінні ч. 4 ст. 263 ЦПК України). Судом встановлено, що арешт на нерухоме майно, а саме квартиру за адресою: [ADDRESS] накладався судом з метою захисту житлових прав неповнолітнього [PERSON] . На цей час житлові права неповнолітнього [PERSON] забезпечені та захищені наявістю в його власності іншої квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , та реєстрацією його місця проживання за вказаною адресою. Право власності неповнолітнього [PERSON] на квартиру за адресою: [ADDRESS] підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності. Враховуючи те, що неповнолітній [PERSON] вже не зареєстрований в квартирі за адресою: [ADDRESS] та не проживає в ній, останній позбавлений права користуватися цим житловим приміщенням. Тому збереження арешту на квартиру за адресою: [ADDRESS] , жодним чином не впливає на права та законні інтереси неповнолітнього [PERSON] , але при цьому порушує право власності позивачів. Таким чином, накладена заборона на відчуження житла квартири, належну на праві спільної сумісної власності [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , в якій неповнолітній [PERSON] не зареєстрований та не проживає та якому на праві приватної власності належить квартира за адресою: [ADDRESS] , порушує право позивачів на вільне користування майном. Існування на даний час підстав для такого обтяження судом не встановлено. Позивачі позбавлені можливості захистити свої права в інший спосіб. З огляду\~на те,\~що обставини,\~на які\~посилаються позивачі,\~знайшли своє\~підтвердження під\~час судового\~розгляду,\~не спростовані\~належними та\~допустимими доказами,\~виходячи з\~встановлених судом\~обставин справи\~та вимог\~чинного законодавства,\~які регулюють\~спірні правовідносини,\~суд дійшов\~висновку,\~що на даний момент перестали існувати обставини, які стали підставою для накладення арешту на майно, в подальшому застосуванні арешту на нерухоме майно, відпала потреба, тому суд вбачає наявність правових підстав для зняття арешту з нерухомого майна, а саме: квартири за адресою: [ADDRESS] , так як накладення такого арешту є недоцільним та порушує права позивачів. Таким чином, суд, оцінивши належність, допустимість, достовірність та достатність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до висновку про задоволення позовних вимог та необхідності зняття арешту з нерухомого майна. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Таким чином, з відповідача підлягають стягненню на користь позивача понесені судові витрати в розмірі 1211,20грн. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~

Outcome: approved