Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-20 00:00:00

\~ \~ \~ \~Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Профіт Капітал» (надалі - ТОВ «ФК «Профіт Капітал», позивач) звернулось до суду з позовом до [PERSON] (далі [PERSON] , відповідач) про стягнення заборгованості в сумі 9840,34 грн. Також просить стягнути із [PERSON] суму сплаченого судового збору в розмірі 2 481 грн та судові витрати на правничу допомогу у розмірі 5 000, 00 грн. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позову зазначено, що 12.01.2020 між ТОВ «Безпечне агентство необхідних кредитів» (далі Кредитодавець) та [PERSON] (далі Позичальник) укладено договір позики №8988266 (далі Договір кредиту). За вказаним договором Кредитодавець надав позичальнику кредит в сумі 7000,00 грн. Позичальник зобов`язується повернути Кредитодавцю таку ж суму грошових коштів у день закінчення строку позики або достроково та сплатити Кредитодавцю плату (проценти) від суми позики. За умовами договору сторони визначили, що строк позики (строк Договору) складає 30 днів, із відповідною Базовою процентною ставкою сплачує проценти в розмірі 1,6 % в день, та що розмір процентів на прострочену позику складають 2,70 % в день. Кредитодавець на виконання умов Договору кредиту надав позичальнику грошові кошти у сумі 7000,00 грн строком до 12.02.2020, а позичальник зобов`язався повернути його разом з іншими платежами. Позичальник своїх зобов`язань за кредитним договором належним чином не виконує та не виконав. 10.07.2020 між ТОВ «Безпечне агентство необхідних кредитів» та ТОВ «ФК «Профіт Капітал» укладено договір факторингу №10072020 (далі Договір факторингу). Відповідно до п. 2.1 Договору факторингу ТОВ «Безпечне агентство необхідних кредитів» зобов`язується передати ТОВ «ФК «Профіт Капітал» права вимоги, а ТОВ «ФК «Профіт Капітал» зобов`язується їх прийняти, з моменту підписання ними відповідного Реєстру прав у формі наведеного в додатку №3 до цього договору. \~ \~ \~ \~15.10.2020 між сторонами за договором факторингу було підписано Реєстр прав вимоги № 107, відповідно до якого право вимоги за Договором позики №8988266 від 12.01.2020 перейшло до ТОВ «ФК «Профіт Капітал». Право вимоги за Договором кредиту перейшло до ТОВ «ФК «Профіт Капітал» за реєстром передачі прав вимог № 107, починаючи з 15.10.2020. Оскільки відповідач не виконав своїх зобов`язань по вказаному договору, то просить позов задовольнити та стягнути із відповідача заборгованість. \~ \~ \~ \~19.01.2023 позов розподілено судді Терещенко Д.В. \~ \~ \~ \~09.03.2023 ухвалою суду відкрито провадження по справі (суддя Терещенко Д.В.). \~ \~ \~ \~29.03.2023 позов перерозподілено судді Квітці О.О. у зв`язку із звільненням з посади судді [PERSON] \~ \~ \~ \~03.04.2023 ухвалою справу призначено до розгляду в спрощеному провадженні з викликом сторін (суддя Квітка О.О.). \~ \~ \~ \~В судове засідання представник позивача не з`явився, при подачі позову просив розгляд справи провести без його участі. Не заперечує проти заочного розгляду справи (а.с. 5). \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про місце, дату і час розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку про що свідчить поштове повідомлення про вручення судової повістки, причини неявки не повідомив, відзив на позов не подавав. \~ \~ \~ \~Представник відповідача [PERSON] в судове засідання не з`явився, про місце, дату і час розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку про що свідчить смс- повідомлення на номер мобільного телефону, наявний в матеріалах справи, клопотань до суду не надходило. \~ \~ \~ \~Зі згоди позивача, суд ухвалює рішення по справі при заочному розгляді, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що між [PERSON] та ТОВ «Безпечне агентство необхідних кредитів» укладено Договір позики № 8988266 від 12.01.2020 шляхом обміну електронними повідомленнями та приймання (акцепту) умов, підписаний в порядку, визначеному ст. 12 Закону України "Про електронну комерцію", за яким кредитодавець надає позичальнику грошові кошти в сумі 7 000 грн строком до 12.02.2020, а позичальник зобов`язується повернути кредитодавцю такуж суму грошових коштів у день закінчення строку позики, або достроково, та сплатити проценти від суми позики (а.с.8-9, 15). \~ \~ \~ \~За договором факторингу № 10072020 від 10.07.2020 укладеного між ТОВ «Безпечне агентство необхідних кредитів» та ТОВ «ФК «Профіт Капітал» Клієнт відступає Фактору, а Фактор приймає право вимоги, зазначені в реєстрі прав вимог, а новий кредитор зобов`язується їх прийняти. Права вимоги переходить від Первісного кредитора до Нового кредитора з моменту підписання ними відповідного реєстру прав вимог до цього Договору. 15.10.2020 між сторонами Договору було підписано Реєстр прав вимог №107, відповідно до якого право вимоги перейшло до ТОВ «ФК «Профіт Капітал»» (а.с. 19-27). \~ \~ \~ \~Згідно із розрахунку заборгованості за Договором позики № 8988266 станом на 15.10.2020 (дата відступлення права вимоги) заборгованість складає 10363,65 грн. Оскільки позичальником на користь позивача/нового кредитора 06.05.2021 було сплачено 3\~496, 35 грн, загальна сума заборгованості станом на 27.12.2022 складає 9840, 34 грн (а.с.16). \~ \~ \~ \~Відповідно до довідки УДМС в Кіровоградській області та Великосеверинівської сільської ради [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] (а.с. 46, 47). Відповідно до п.6 ч.1\~ст.3 ЦК України\~однією із засад цивільного законодавства є справедливість, добросовісність та розумність. Згідно з ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється засадах змагальності. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненнями чи невчиненням нею процесуальних дій. Рівність сторін передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу та докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови оппонента. Згідно з ч. 1\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ст. 1046 ЦК України, за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. \~ \~ \~ \~Статтею 205 ЦК України передбачено, що правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Правочин, для якого законом не встановлена обов`язкова письмова форма, вважається\~вчиненим, якщо поведінка сторін засвідчує їхню волю до настання відповідних правових наслідків. Згідно ч. 1 ст.1047 ЦК України договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, - незалежно від суми. Відповідно до ст. 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства. Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів. За статтями 1046, 1047 ЦК України договір позики за своєю юридичною природою є реальною односторонньою, оплатною або безоплатною угодою, на підтвердження якої може бути надана розписка позичальника або інший письмовий документ, незалежно від його найменування, з якого дійсно вбачається як сам факт отримання в борг (тобто із зобов`язанням повернення) певної грошової суми, так і дати її отримання. Механізм укладення електронного договору, який має використовуватися у взаємовідносинах із позичальниками, зокрема вимоги до його підписання сторонами, врегульовано законами України «Про електронну комерцію». Електронна комерція - відносини, спрямовані на отримання прибутку, що виникають під час вчинення правочинів щодо набуття, зміни або припинення цивільних прав та обов`язків, здійснені дистанційно з використанням інформаційно-телекомунікаційних систем, внаслідок чого в учасників таких відносин виникають права та обов`язки майнового характеру; електронний договір - домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі (ст.3 ЗУ «Про електронну комерцію»). Згідно із ч. 3 ст.11 ЗУ «Про електронну комерцію» електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Частина 5\~ст.\~11\~ЗУ «Про\~електронну комерцію»\~передбачає,\~що пропозиція\~укласти електронний\~договір (оферта)\~може включати\~умови,\~що містяться\~в іншому\~електронному документі,\~шляхом перенаправлення\~(відсилання)\~до нього. Особі,\~якій адресована\~пропозиція укласти\~електронний договір\~(оферта),\~має надаватися\~безперешкодний доступ\~до електронних\~документів,\~що включають\~умови договору,\~шляхом перенаправлення\~(відсилання)\~до них. Включення до електронного договору умов, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до такого документа, якщо сторони електронного договору мали змогу ознайомитися з ним, не може бути підставою для визнання правочину нікчемним. Частиною 6\~ст.\~11\~ЗУ «Про\~електронну комерцію»\~\~відповідь особи,\~якій адресована\~пропозиція укласти\~електронний договір,\~про її\~прийняття (акцепт)\~може бути\~надана шляхом: надсилання\~електронного повідомлення\~особі,\~яка зробила\~пропозицію укласти\~електронний договір,\~підписаного в\~порядку,\~передбаченому\~статтею 12\~цього\~Закону; заповнення\~формуляра заяви\~(форми)\~про прийняття\~такої пропозиції\~в електронній\~формі,\~що підписується\~в порядку,\~передбаченому\~статтею 12\~цього\~Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею. Статтею 12 ЗУ «Про електронну комерцію» встановлено, що якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до\~Закону України\~"Про електронний цифровий підпис", за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Отже, електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 ЗУ «Про електронну комерцію», вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Таким чином, суд вважає, що між ТОВ «Безпечне\~агентство необхідних\~кредитів» та [PERSON] правовідносини виникли внаслідок приєднання однієї сторони до умов іншої. Із запропонованими умовами відповідач ознайомився та погодився, оскільки договір позики було укладено та підписано в електронній формі, і такі дії сторін відповідають приписам статей 6 та 627 ЦК України, статей 11 та 12 ЗУ «Про електронну комерцію», сторонами узгоджено питання щодо розміру відсотків, які підлягають стягненню у разі неповернення боргу у строк дії договору. За змістом ст. ст. 626, 628 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (ч.1 ст.638 ЦК України). За правилами ст. 525 - 527 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається. Боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін) (ч.1ст.530 ЦК України). Вимогами ст. 549 ЦК України передбачено обов`язок боржника в разі порушення зобов`язання передати кредиторові грошову суму штрафу у вигляді процентної ставки, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики (ч.1 ст.1048 ЦК України). Згідно зі ст.1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.\~Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Згідно із ч.1 ст. 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідно до\~ст.\~512\~ЦК України\~кредитор у\~зобов`язанні\~може бути\~замінений іншою\~особою внаслідок: 1)\~передання ним\~своїх прав\~іншій особі\~за правочином\~(відступлення\~права вимоги); 2)\~правонаступництва; 3)\~виконання обов`язку\~боржника поручителем\~або заставодавцем\~(майновим\~поручителем); 4)\~виконання обов`язку\~боржника третьою\~особою. Кредитор\~у зобов`язанні\~може бути\~замінений також\~в інших\~випадках,\~встановлених законом. Кредитор у зобов`язанні не може бути замінений, якщо це встановлено договором або законом. Тлумачення ч.1 ст. 512\~ЦК\~України дає підстави для висновку, що відступлення права вимоги є одним із випадків заміни кредитора в зобов`язанні, яке відбувається на підставі правочину. Відступлення права вимоги не є окремим видом договору, це правочин, який опосередковує перехід права. Відступлення права вимоги може відбуватися, зокрема, внаслідок укладення договору: а) купівлі-продажу чи міни (ч.3 ст.656 ЦК України); б) дарування (ч.2 ст. 718 ЦК України); в) факторингу (глава 73 ЦК України). Відступлення права вимоги є договірною передачею вимог первісного кредитора новому кредиторові та відбувається на підставі укладеного між ними правочину, при цьому заміна кредитора саме у зобов`язанні допускається протягом усього часу існування зобов`язання, якщо це не суперечить договору та не заборонено законом. До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 514 ЦК України). Частина 1 ст.516 ЦК України передбачає, що заміна кредитора у зобов`язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом. Отже, заміна кредитора у зобов`язанні шляхом відступлення права вимоги із зазначенням у договорі обсягу зобов`язання, яке передається, не обмежує цивільних прав учасників спірних правовідносин. З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що укладений між сторонами договір відповідає вимогам чинного на той час законодавства та вільному волевиявленню сторін, під час укладення договору позики [PERSON] був ознайомлений з його умовами, висловив своє волевиявлення шляхом підписання договору електронним підписом, що свідчить про прийняття ним таких умов, а також спрямованість на реальне настання правових наслідків. Дослідивши матеріали справи, оцінивши всі надані докази у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Висновок суду ґрунтується на тому, що відповідачем порушені умови договору, в результаті чого утворилась заборгованість. \~ \~ \~ \~Щодо вимоги про стягнення судових витрат (судовий збір та професійна правнича допомога), суд зазначає наступне. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.133 ЦПК України\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. \~ \~ \~ \~Як вбачається з п.1 ч.3\~ст.133 ЦПК України\~до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. \~ \~ \~ \~Згідно з ч.3 ст.137 ЦПК України\~для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. \~ \~ \~ \~У постанові Об`єднаної палати Верховного Суду від 03.10.2019 року у справі №922/445/19 висловлено правову позицію, згідно якої розмір витрат на оплату професійної правничої допомоги адвоката встановлюється і розподіляється судом згідно з умовами договору про надання правничої допомоги при наданні відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, як уже сплаченої, так і тієї, що лише підлягає сплаті (буде сплачена) відповідною стороною або третьою особою. \~ \~ \~ \~Представник позивача - адвокат Мартиненко В.В. на підтвердження стягнення витрат на правничу допомогу надав до суду наступні докази: копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю; копію наказу (розпорядження) про прийняття на роботу [PERSON] ; копію договору про надання правничої допомоги №28092021-1 від 28.09.2021; копію додаткової угоди № 4 від 01.11.2022 до договору про надання правової допомоги №28092021-1 від 28.09.2021, копію акту №3 прийому-передачі наданої правової допомоги від 06.12.2022; копію акту №15 прийому-передачі реєстру боржників за договором про надання правничої допомоги №28092021-1 від 28.09.2021; платіжне доручення № 10079 відповідно до якого позивач здійснив переказ коштів на рахунок АО «Правовий діалог». \~ \~ \~ \~При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрат на підставі ст. 41 Конвенції. Зокрема, згідно з його практикою заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі "East/West Alliance Limited" проти України", заява N 19336/04). Згідно з\~ст.137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. \~ \~ \~ \~Оскільки позивачем у передбаченому ЦПК порядку надано належні та допустимі докази на підтвердження понесення позивачем витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 5\~000,00 грн, суд прийшов до висновку, що з відповідача на користь позивача також підлягають стягненню витрати за надання останньому професійної правничої допомоги у розмірі 5000,00 грн. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 2 ст. 141 ЦПК України, витрати пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача, тому і сума судового збору в розмірі 2481,00 грн також підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. \~ \~ \~ \~На підставі ст.ст.509-510, 512, 514, 525-527, 530, 610, 612, 625, 1054 ЦК України,

Outcome: approved