Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-16 00:00:00

18 грудня 2023 року до Балаклійського районного суду Харківської області надійшла позовна заява адвоката Меркулової Наталії Андріївни, яка діє в інтересах [PERSON] , у якій просить стягнути з відповідача [PERSON] пеню (неустойку) за прострочення сплати аліментів в розмірі 186214,31 грн. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що рішенням Балаклійського районного суду Харківської області від 26.08.2020 стягнуто з відповідача [PERSON] аліменти на утримання їх неповнолітніх синів [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/3 всіх видів його доходу, щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 12.05.2018 року і до їх повноліття. 26 березня 2020 року державним виконавцем Балаклійського районного відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції у м. Харкові Печерицею Н.М. відкрито виконавче провадження за № 61646200. Однак Відповідач рішення суду у добровільному порядку не виконує і станом на 01.10.2023 заборгованість по сплаті аліментів складає 186 214,31 грн. Згідно проведеного розрахунку за період з лютого 2020 року по вересень 2023 року розмір пені складає 1 250 590,34 грн, але ч. 1 ст. 196 СК України встановлене обмеження щодо стягнення суми неустойки (пені), яка не може бути більшою 100 відсотків заборгованості. З огляду на зазначене, просить суд стягнути з Відповідача пеню у розмірі 186 214,31 грн. Ухвалою судді від 24.01.2024 відкрито провадження у справі та призначено її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Не погоджуючись із заявленими позовними вимогами, представник відповідача адвокат Панчук Ю.П. 06.03.2024 подав відзив на позовну заяву, в якому просить суд у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі. В обґрунтування відзиву на позовну заяву зазначив, що [PERSON] про наявність вказаного виконавчого провадження про стягнення з нього аліментів стало відомо в березні 2021 року. З травня 2021 року до 24.02.2022 відповідач працював у корпорації «Харківські будматеріали», де отримував заробітну плату, тому був переконаний у тому, що у нього автоматично відбуватиметься відрахування аліментів. Після 24.02.2024 [PERSON] перебував у своїх знайомих у м. Києві, доходу не отримував. Починаючи з 10.10.2023 [PERSON] почав сплачувати аліменти на утримання дітей в розмірі 2000 грн., виходячи із свого матеріального стану. Задоволення позову у розмірі 186214,31 грн. буде надмірним майновим тягарем для відповідача, оскільки його матеріальне становище не дозволить йому виплати такої суми позивачеві (а.с.50-54). 13.03.2024 на адресу суду від представника позивачки адвоката Меркулової Наталії Андріївни надійшла відповідь на відзив на позовну заяву, зі змісту якої заявлені позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Зазначила, що з боку Відповідача не надано контррозрахунок, сума пені (неустойки) заборгованості зі сплати аліментів заявляється з дотриманням вимог сімейного законодавства за відсутності підстав для зменшення їхнього розміру, зокрема доведення погіршення матеріального стану Відповідача. Зміна ним місця проживання чи факт здобування вищої освіти за спеціальністю богослов`я не можуть вбачатися підставами для зменшення аліментів (а.с.69-70). Представник позивачки адвокат Меркулова Н.А. у судове засідання не з`явилась, подала заяву, в якій просить проводити розгляд справи без її участі та позивачки, позов підтримала та просила його задовольнити Представник відповідача адвокат Панчук Ю.П. також у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позицію викладену у відзиві на позовну заяву підтримав у повному обсязі. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Розглянувши матеріали справи, дослідивши надані докази в їх сукупності, судом встановлені наступні фактичні обставини. Судом встановлено та не спростовано сторонами у справі, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі з 03.10.2015. У шлюбі у них народилися сини [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] (а.с. 13, 16). Рішенням Балаклійського районного суду Харківської області від 20.03.2020 стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання дітей [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/3 частки з усіх видів заробітку, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з 13.02.2020 і до досягнення дітьми повноліття. Рішення суду набрало законної сили. 20.02.2021 позивач зареєструвала шлюб із [PERSON] та змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] », що підтверджується копією свідоцтва про шлюб, серії [NUMBER] (а.с. 14). 26.03.2020 державним виконавцем Балаклійського районного відділу ДВС СМУ МЮ (м. Харків) винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № 61646200 з виконання виконавчого листа № 610/389/20, виданого 24.03.2020 Балаклійським районним судом Харківської області (а.с. 7). З розрахунку заборгованості зі сплати аліментів, складеним державним виконавцем Гирею І. встановлено, що станом на 01.10.2023 заборгованість [PERSON] по сплаті аліментів на користь [PERSON] на утримання дітей за період з 13.02.2020 по 01.09.2023 складає 186214,31 грн. (а.с.12). У зв`язку з простроченням зобов`язання по сплаті аліментів позивачем нараховано пеню за прострочене зобов`язання за період з лютого 2020 року по вересень 2023 року у розмірі 1250590,34грн. Згідно із частиною четвертою статті 155 СК України ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом. Відповідно до статті 51 Конституції України та статті 180 СК України батьки зобов`язанні утримувати своїх дітей до досягнення ними повноліття. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі (частина третя статті 182 СК України). У будь-якому випадку, чи то у разі стягнення аліментів у частці від доходу, чи у твердій грошовій сумі, цей платіж є періодичним і повинен сплачуватися платником аліментів кожного місяця. Тобто, у разі несплати аліментів у поточному місяці, з 01 числа наступного місяця виникає заборгованість, яка тягне відповідальність у вигляді неустойки. Згідно з частиною першою статті 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Згідно роз`яснень, які викладені у п.22 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у вигляді неустойки (пені), визначена у статті 196 СК України, настає лише за наявності вини цієї особи, на платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Отже неустойка, визначена у частині першій статті 196 СК України може бути стягнута з особи, яка є винною у простроченні сплати аліментів. Під ухиленням від сплати аліментів закон розуміє як пряму відмову від надання утримання, так і різні дії (бездіяльність) зобов`язаної особи, спрямовані на повне або часткове ухилення від сплати аліментів; приховання особою дійсного розміру свого заробітку (доходу); зміну роботи або місця проживання з метою запобігання сплати аліментів; приховання свого місцезнаходження; інші дії, що свідчать про намір особи ухилитися від виконання обов`язків щодо утримання. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1% від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо. Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. Законодавець встановив розмір пені - 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені. Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем. У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання. У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %. Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості. У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %. Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин, суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. З матеріалів справи вбачається, що відповідач не сплачував аліменти на утримання дітей, у зв`язку з чим у останнього виникла заборгованість по аліментам. Отже, відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати, та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною першою статті 196 СК України. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Представником відповідача долучено розрахунок заборгованості (скоригований) зі сплати аліментів, складеним державним виконавцем Гирею І. з якого встановлено, що станом на 01.04.2024 заборгованість [PERSON] по сплаті аліментів на користь [PERSON] на утримання дітей за період з 13.02.2020 по 01.04.2024 складає 137 716,86 грн. Вказаний розрахунок представником позивачки та позивачкою не спростовано. Розмір пені відповідно до положень ч.1 ст.196 СК України не може бути більшим, ніж 100 відсотків заборгованості по аліментах. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. З даною сумою суд погоджується та при обчисленні розміру пені за аліментами виходить з наданого державним виконавцем Балаклійського районного відділу ДВС СМУ МЮ (м. Харків) розрахунку заборгованості по аліментах та визначає суму пені у розмірі 137716,86 грн., що не перевищує розмір заборгованості за даний період згідно вимог ст.196 СК України. Таким чином, приймаючи до уваги те, що відповідач своєчасно не виконував свій обов`язок по сплаті аліментів в повному обсязі, суд вважає обґрунтованими вимоги позивача в частині стягнення на її користь пені по аліментах, та вважає за можливе позов задовольнити частково у розмірі 137 716,86 грн. Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача пропорційно задоволеній частині позову.

Outcome: partial