Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-13 00:00:00

Стислий виклад позиції сторін На розгляд Радехівського районного суду Львівської області поступила позовна заява [PERSON] , подана її представником адвокатом Слободян В.С. до Радехівської міської ради Львівської області,в якій просить суд: визначити для позивача - [PERSON] додатковий строк для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті батька - [PERSON] , який помер [INFO] , терміном в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили; судові витрати просить покласти на позивача. В обґрунтування своїх вимог щодо предмета спору покликається на те, зокрема, що [INFO] помер батько позивачки [PERSON] . Після його смерті залишилося спадкове майно (земельні ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,3142 га, що розташована на території Стоянівської сільської ради Радехівського району Львівської області, що належали Спадкодавцю на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії I-ЛВ №042163). [PERSON] на випадок своєї смерті зробив особисте розпорядження, а саме: все своє майно де б воно не було і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що буде належати йому на день смерті і на що за законом матиме право, заповів [PERSON] , [INFO] . Про наявність заповіту від спадкодавця позивач дізнався від ПП «Західний Буг», оскільки дане господарство використовує вищезазначені земельні ділянки. При зверненні до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини йому було відмовлено у видачі свідоцтва про прийняття спадщини з підстав пропуску строку, встановленого для його прийняття. Відповідач правом на подання відзиву не скористався. У підготовче засідання сторони участі уповноважених представників не забезпечили. Зважаючи на вимоги частин 1, 3 статті 211, частини 1 статті 223 та частини 2 статті 247 ЦПК України суд доходить висновку про можливість проведення розгляду справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Заяви, клопотання учасників справи 13.05.2024 відповідачем на розгляд суду подано клопотання про розгляд справи без участі відповідача та його представника, позовні вимоги визнали в повному обсязі(а.с.31). 14.05.2024 представником позивача, адвокатом Слободян В.С., подано заяву про розгляд справи без участі сторони позивача, позовні вимоги підтримують в повному обсязі (а.с.32). Процесуальні дії у справі Ухвалою судді Радехівського районного суду Львівської області від 23.04.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її до відкритого підготовчого засідання в порядку загального позовного провадження (а.с.27-28). Суд, з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам у цілому, доходить висновку, що позов підлягає до задоволення, виходячи з такого. Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини 30.04.2022 Горохівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Луцькому районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) між [PERSON] та [PERSON] зареєстровано шлюб, актовий запис №29. Після реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище « [PERSON] ». Ці обставини підтверджуються виданим Свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] (а.с.10). Батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] , що встановлено з копії свідоцтва про народження від 31.03.2000(а.с.12). [INFO] помер [PERSON] , про що зроблено відповідний актовий запис №397, та підтверджується Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданого 31.12.2021 старостою сіл Збоївська, Стоянів Радехівської міської ради Львівської області (а.с.13). З копії довідки, виданої виконавчим комітетом Радехівської міської ради Львівської області вбачається, що [PERSON] , 1973р.н., який помер [INFO] на день смерті був зареєстрований в [ADDRESS] , на день смерті останній проживав та був зареєстрований один(а.с.11). Відповідно до заповіту, складеного 19.11.2020 у с. Стоянів Радехівського району Львівської області, [PERSON] на випадок своєї смерті зробив особисте розпорядження, відповідно до якого: «все своє майно де б воно не було і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що буде належати їй на день смерті і на що за законом матиме право» заповів дочці [PERSON] (а.с.16). Згідно Витягу зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №76971499 від 18.04.2024 заповіт 66913374 є чинним(а.с.21). Згідно Державного акта на право приватної власності на землю серії I-ЛВ № 042163, зареєстрованого в Книзі записів реєстрації державних актів на право приватної власності на землю № 169 від 18.08.1998, [PERSON] належить земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,3142 га, що розташована на території Стоянівської сільської ради (а.с.20). Згідно інформаційної довідки зі спадкового реєстру встановлено, що після смерті [PERSON] спадкова справа не заводилася(а.с.17). 05.03.2024 приватним нотаріусом Червоноградського районного нотаріального округу Львівської області Комарницькою Н.І., [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно після смерті [PERSON] у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини, встановленого\~статтею 1270 ЦК України, що слугувало підставою для звернення до суду з позовом у даній справі (а.с.18). Зміст спірних правовідносин Спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з пропуском позивачем строку подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини та відмовою нотаріуса з цієї причини у видачі позивачу свідоцтва про право на спадщину після смерті спадкодавця. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. До спірних правовідносин, які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Цивільного кодексу України (далі ЦК України). Відповідно до статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до приписів частини 1 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з положеннями частин 1 та 2 статті 1169 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Вимогами частини 1 статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є смерть спадкодавця. Відповідно до приписів частини 1 статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно з положеннями частини 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Застосовані судом вищенаведені норми права регулюють спірні правовідносини та визначають обсяг суб`єктивних прав та юридичних обов`язків, якими наділені сторони в цих правовідносинах. Крім цього, суд бере до уваги роз`яснення, викладені у пункті 24 Постанови Пленуму ВСУ від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування», відповідно до яких особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Мотивована оцінка наведених сторонами аргументів щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову Судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених наявних у справі доказів, що позивачка [PERSON] є дочкою [PERSON] , який помер [INFO] . За життя [PERSON] зробив особисте розпорядження, заповівши своїй дочці [PERSON] все своє майно де б воно не було і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що буде належати їй на день смерті і на що за законом матиме право. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на спадкове майно, [PERSON] у визначений законом строк не подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Надаючи оцінку аргументам представника позивача суд зауважує, що за загальним правилом право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою і для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З урахуванням наведеного, суд зазначає, що у разі пропуску спадкоємцем шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (постанова ВС від 13 березня 2020 року у справі №314/2550/17). Наведені позивачем причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини заслуговують на увагу, оскільки, на переконання суду, є поважними. Так, позивач не звернулась із заявою про прийняття спадщини, оскільки їй не було відомо про існування заповіту від спадкодавця [PERSON] , складеного на її користь, адже спадкова справа після смерті спадкодавця не заводилася, а відповідно не були здійснені повідомлення та виклики спадкоємця за заповітом. Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності суд вважає, що позов слід задовольнити повністю. На підставі статей 1268, 1270, 1272 Цивільного кодексу України та

Outcome: approved