Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-12 00:00:00

Зміст позовних вимог У жовтні 2021 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про збільшення розміру аліментів. З урахуванням заяви про збільшення позовних вимог позивачка просить суд змінити розмір аліментів, встановлений рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 13.05.2016, стягнувши із [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання малолітніх дітей [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , у твердій грошовій сумі у розмірі 35 000,00 грн на обох дітей. Позовні вимоги, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог, мотивовані тим, що сторони перебували у шлюбі, який 21.10.2014 розірвано рішенням Деснянського районного суду м. Києва. Від шлюбу сторони мають двох неповнолітніх дітей [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . 13.05.2016 Деснянський районний суд м. Києва ухвалив рішення, яким постановив стягувати із [PERSON] 3000 гривень щомісяця на обох дітей. Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляцію до Апеляційного суду міста Києва, проте вищевказане рішення суду апеляційною інстанцією залишене без змін. Після розлучення діти залишились проживати разом з матір`ю. [PERSON] не заперечує щодо спілкування відповідача із дітьми, однак участь [PERSON] у вихованні та утриманні дітей носить несистемний, нестабільний і часто мінливий характер. Фактично весь тягар з виховання та утримання дітей покладений на матір, у зв`язку із чим остання змушена звернутись до суду із даним позовом. Позивач вказувала на те, що її доньки потребують розвитку та у приватному порядку відвідують додаткові заняття з англійської мови, що станом на 2021 рік коштувало 2400 грн/міс. за двох дітей. Станом на 2024 рік ціна занять збільшилась та становить 3200 грн. На початку навчального 2022 року існувала необхідність краще облаштувати дитяче місце для навчання, тому позивачкою було придбано письмовий стіл та засоби освітлення робочого місця, що коштувало 5928,80 грн. Також в листопаді 2022 року позивачка попіклувалась про допоміжні екстрені засоби освітлення під час блекауту, на що витратила 3662 гривні. У березні 2023 року за 3325,00 грн позивачкою було придбано додатково комп`ютерний стіл, оскільки двоє дітей одночасно не мають можливості повноцінно навчатись. Раз на кілька місяців [PERSON] доводиться витрачати до 2000 грн на закупівлю шкільного приладдя та канцелярії для забезпечення учбового процесу обох дітей. Щомісячні витрати позивачки на освітній процес двох дітей станом на сьогоднішній день становлять близько 10000 грн. При мінімальному нормальному збалансованому харчуванні, приблизно раз на 10 днів необхідно витрачати не менш як 1500 гривень на базовий продуктовий набір, що в цілому складає близько 5000 грн на місяць. У зв`язку із шкільним навантаженням у однієї з доньок позивачки та відповідача наявні проблеми із зором, на лікування яких раз на кілька місяців потребується відвідування лікаря, купівля вітамінів для очей та окулярів, а також системна корекція лінз, на що витрачається 2500 грн на одну дитину. За проживання двох дітей (комунальні послуги та утримання спільного житла) позивачка сплачує близько 2332 гривень щомісяця. Позивачка стверджує, що щорічні витрати на оздоровлення та відпочинок дітей в мінімальному ціннику складають від 55 000 грн. Позивачка вказує, що [PERSON] за останні кілька місяців дохід відповідача склав понад 200 000 грн, що вказує на майновий достаток відповідача та про його можливість сплачувати більшу максимальну суму аліментів, ніж 3000 грн. Позиція сторони відповідача У відзиві на позовну заяву відповідач просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог у зв`язку з їх недоведеністю та зазначає, що доходи його не зможуть покрити аміменти у зв`язки з тим, що такий розмір є непомірним. Разом з цим, відповідач зазначає, що на його утримання перебувають малолітні діти 2014 та 2017 року народження. Відповідь на відзив на позовну заяву У відповіді на відзив на позовну заяву представник позивачки стверджує, що відповідач умисно приховує розмір своїх доходів, щоб штучно зменшити розмір аліментів на утримання спільних з позивачкою дітей, а наявність на його утриманні ще двох малолітній дітей не впливає на обов`язок відповідача утримувати дочок від першого шлюбу. Рух справи Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 23 жовтня 2021 року позовну заяву залишено без руху. Від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху, до якої додано нову редакцію позовної заяви. Разом з позовною заявою представником позивача подано до суду ряд клопотань про витребування доказів. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 14 грудня 2021 року прийнято до розгляду позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про збільшення розміру аліментів та відкрито провадження у справі. Розгляд справи визначено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 25 січня 2022 року відповідачем подано відзив на позовну заяву. 28 січня 2022 року представником позивача подано до канцелярії суду клопотання про витребування інформації щодо автотранспортних засобів відповідача. 11 лютого 2022 року від представника позивачки надійшла відповідь на відзив на позовну заяву. 07 липня 2022 року представником позивачки подано клопотання про долучення письмових доказів. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 07 липня 2022 року клопотання представника позивача про витребування доказів щодо розміру заробітної плати, про витребування доказів з Державної прикордонної служби, про витребування доказів щодо наявності банківських рахунків, про витребування інформації щодо автотранспортних засобів відповідача задоволено. Судом витребувано ряд документів. 13 липня 2022 року від Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби надійшла витребувана судом інформація. Також 13 липня 2022 року від АТ «ПУМБ» надійшла інформацію щодо наявності у відповідача банківських рахунків. 02 серпня 2022 року від АТ «Альфа-Банк» надійшлов лист на виконнаня ухвали суд. 05 серпня 2022 року від АТ «Укрсиббанк», АТ «Державний ощадний банк України», АТ «Райффайзен Банк Аваль» та АТ «Приватбанк» надійшла інформацію щодо наявності у відповідача банківських рахунків. 10 серпня 2022 року від АТ «Райффайзен Банк Аваль» надійшлов лист на виконнаня ухвали суду. 11 серпня 2022 року Головним сервісним центром МВС України надано інформацію на виконнаня вимог ухвали суду. 05 жовтня 2022 року через систему «Електронний суд» від відповідача [PERSON] надійшло клопотання про зупинення розгляду справи. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 26 жовтня 2022 року клопотання [PERSON] про зупинення провадження у справі № 754/16088/21 задоволено. Зупинено провадження у справі № 754/16088/21 за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] про збільшення розміру аліментів - до припинення перебування відповідача [PERSON] у складі Збройних Сил України. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 06 жовтня 2023 року поновлено провадження у цивільній справі № 754/16088/21 за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] про збільшення розміру аліментів. 24 листопада 2023 року представником позивача подано клопотання про проведення судового засідання без участі сторони позивача, до якого додані клопотання про витребування доказів щодо розміру заробітної плати та про витребування доказів щодо наявності банківських рахунків. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 27 листопада 2023 року у задоволенні клопотання представника позивача [PERSON] - адвоката Льовочкіної Валерії Михайлівни про витребування доказів від військової частини та Міністерства оборони України щодо розміру заробітної плати відмовлено. Витребувано від Головного управління ДПС у м. Києві інформацію про доходи та утримані податки [PERSON] за період з 24.02.2022 по дату надання інформації. Клопотання представника позивача [PERSON] - адвоката Льовочкіної Валерії Михайлівни про витребування доказів щодо наявності банківських рахунків задоволено. Витребувано у АТ КБ «Приватбанк» інформацію щодо наявності банківських рахунків, відкритих на ім`я [PERSON] , за період з 07.07.2022 по дату надання інформації, а також інформацію щодо руху грошових коштів по даним банківським рахункам. Витребувано у АТ «Державний ощадний банк України» інформацію щодо наявності банківських рахунків, відкритих на ім`я [PERSON] за період з 07.07.2022 по дату надання інформації, а також інформацію щодо руху грошових коштів по даним банківським рахункам. Витребувано у АТ «ПУМБ» інформацію щодо наявності банківських рахунків, відкритих на ім`я [PERSON] за період з 07.07.2022 по дату надання інформації, а також інформацію щодо руху грошових коштів по даним банківським рахункам. Витребувано у АТ «Райффайзен Банк» інформацію щодо наявності банківських рахунків, відкритих на ім`я [PERSON] за період з 07.07.2022 по дату надання інформації, а також інформацію щодо руху грошових коштів по даним банківським рахункам. Витребувано у АТ «Укрсиббанк» інформацію щодо наявності банківських рахунків, відкритих на ім`я [PERSON] за період з 07.07.2022 по дату надання інформації, а також інформацію щодо руху грошових коштів по даним банківським рахункам. Витребувано у АТ «Універсал Банк» інформацію щодо наявності банківських рахунків, відкритих на ім`я [PERSON] за період з 07.07.2022 по дату надання інформації, а також інформацію щодо руху грошових коштів по даним банківським рахункам. Витребувано у АТ «АЛЬФА-БАНК» інформацію щодо наявності банківських рахунків, відкритих на ім`я [PERSON] за період з 07.07.2022 по дату надання інформації, а також інформацію щодо руху грошових коштів по даним банківським рахункам. 05 грудня 2023 року від АТ «ПУМБ» та надійшла інформацію щодо наявності у відповідача банківських рахунків. 05 грудня 2023 року від АТ «Райффайзен Банк Аваль» надійшлов лист на виконнаня ухвали суду. 06 грудня 2023 року від АТ «Укрсиббанк» надійшла інформацію щодо наявності у відповідача банківських рахунків. 06 грудня 2023 року від АТ «Універсалбанк» надійшлов лист на виконнаня ухвали суду. 02 січня 2024 року від АТ «КБ «Приватбанк» надійшла інформацію щодо наявності у відповідача банківських рахунків. 16 лютого 2024 року від Головного управління ДПС у м. Києві надійшла інформацію про доходи та утримані податки [PERSON] . 20 лютого 2024 року від АТ «Державний ощадний банк України» надійшла інформацію щодо наявності у відповідача банківських рахунків. У судовому засіданні 22 лютого 2024 року представником позивачки повторно заявлено клопотання про витребування доказів від відповідної військової частини та Міністерства оборони України, а саме довідки про розмір заробітної плати відповідача з усіма нарахуваннями, назвами банків та номерами банківських рахунків із сумою перерахованої заробітної плати відповідачу, починаючи з 24.02.2022 та станом по теперішній час, оскільки надана на виконання ухвали суду інформація від банківських установ не містить даних щодо заробітної плати відповідача. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 22 лютого 2024 року клопотання представника позивача про витребування доказів задоволено частково. Витребувано від Військової частини довідку про розмір заробітної плати [PERSON] усіма нарахуваннями, та із сумою перерахованої заробітної плати [PERSON] , починаючи з 24.02.2022 та станом по теперішній час. Витребувано від Міністерства оборони України довідку про розмір заробітної плати [PERSON] з усіма нарахуваннями, та із сумою перерахованої заробітної плати [PERSON] , починаючи з 24.02.2022 та станом по теперішній час. 14 березня 2024 року від Військової частини надійшла витребувана судом інформація. 25 квітня 2024 року від позивачки надійшли письмові пояснення. 29 квітня 2024 року представником позивачки подано заяву про збільшення позовних вимог. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 06 травня 2024 року, занесеною до протоколу судового засідання, поновлено позивачу строк для подання заяву про збільшення позовних вимог та прийнято вказану заяву до розгляду. 10 травня 2024 року представником позивачки подано клопотання про поновлення строку. 13 травня 2024 року від відповідача надійшло клопотання про зупинення розгляду справи. Ухвалою суду від 13 травня 2024 року, занесеною до протоколу судового засідання, відмовлено відповідачу у задоволенні клопотання про зупинення розгляду справи. Під час розгляду справи позивачка та її представник підтримали позовні вимоги та просив суд їх задовольнити. Фактичні обставини справи, встановлені судом Сторони перебували у шлюбі, який розірвано повторним заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 21.10.2014 у справі № 754/4226/14-ц. Від шлюбу сторони мають двох неповнолітніх дітей: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвами про народження серії [NUMBER] та [NUMBER] відповідно, в яких батьком вказано [PERSON] , а матір`ю - [PERSON] . Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 13.05.2016 у справі № 754/16950/15-ц, яке залишено без змін ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 30.08.2016, стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання малолітньої доньки - [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1 500 гривень, щомісячно, починаючи з 08 грудня 2015 року і до досягнення дитини повноліття з наступною індексацією, згідно з чинним законодавством України; стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1 500 гривень, щомісячно, починаючи з 08 грудня 2015 року і до досягнення дитини повноліття з наступною індексацією, згідно з чинним законодавством України. Виконавчий лист щодо виконання вищевказаного рішення суд перебуває на виконанні Деснянського ВДВС у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ), виконавче провадження № [NUMBER] та № [NUMBER]. Норми права та мотиви суду Положеннями частини другої статті 51 Конституції України закріплений обов`язок батьків утримувати дітей до їх повноліття. Відповідно до ч. 8 ст. 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим врахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. За змістом ст. 18 Конвенції ООН про права дитини від 20.11.1989, яка ратифікована постановою Верховною Радою України № 789-ХІІ від 27.02.1991 та набула чинності для України 27.09.1991, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Суд повинен докласти всіх можливих зусиль для того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки несуть основну відповідальність за виховання та розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Відповідно до ст. 8, ч. 1 ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального. Морального, культурного, духовного та соціального розвитку, на кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Дитині законом та іншими засобами має бути забезпечений спеціальний захист і надані можливості та сприятливі умови, що дадуть їй змогу розвиватися фізично, розумово, морально, духовно та соціально, здоровим і нормальним шляхом, в умовах свободи та гідності. При ухваленні з цією метою законів основною метою має бути найкраще забезпечення інтересів дитини. Найкраще забезпечення інтересів дитини має бути керівним принципом для тих, хто несе відповідальність за дитину, насамперед для її батьків. Аналіз указаних положень законодавства, яке регулює спірні правовідносини, дає підстави для висновку про те, що праву дитини на утримання батьками до досягнення нею повноліття кореспондує обов`язок батьків утримувати свою дитину до її повноліття та забезпечувати в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умови життя, необхідні для розвитку дитини, який має бути виконаний батьками з урахуванням принципу найкращого забезпечення інтересів дитини. Відповідно до ч. 3 ст. 181 Сімейного кодексу України за рішенням суду кошти (аліменти) на утримання дитини присуджуються у частці від доходу її батька. Відповідно до ч. 1 ст. 183 Сімейного кодексу України частка заробітку (доходу) батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Згідно з положеннями статті 182 СК України при визначенні розміру аліментів судом враховується стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення. За умовами ч. 1 ст. 184 СК України суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у твердій грошовій сумі. Згідно з положеннями статті 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття, проте, згоди щодо добровільного порядку здійснення свого обов`язку між позивачем та відповідачем не досягнуто. Статтею 192 СК України визначено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Пунктом 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснено, що розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них. Верховний Суд України в постанові від 05 лютого 2014 року в справі №6-143цс13 дійшов висновку, що з огляду на відсутність імперативної заборони змінювати розмір аліментів шляхом зміни способу їх присудження, за положеннями ст. 192 СК України зміна розміру аліментів може мати під собою й зміну способу їх присудження (зміна розміру аліментів, стягнутих за рішенням суду у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини на розмір аліментів у певній твердій грошовій сумі та навпаки). При розгляді позовів, заявлених з зазначених підстав, застосуванню підлягає не тільки ст. 192 СК України, але й низка інших норм, присвячених обов`язку батьків утримувати своїх дітей (ст. 182 «Обставини, які враховуються судом при визначенні розміру аліментів», ст. 183 «Визначення розміру аліментів у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини», ст. 184 «Визначення розміру аліментів у твердій грошовій сумі»). Враховуючи зміст статей 181, 192 СК України розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, погіршення матеріального становища матері може бути підставою для вимоги про збільшення розміру аліментів. За правилами ст. 191 СК України лише для стягнення аліментів встановлено час, з якого вони присуджуються, а збільшення розміру аліментів відбувається за загальними правилами, а саме з моменту набрання рішенням суду законної сили. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів. Якщо суд встановить, що матеріальне становище платника аліментів, дозволяє йому утримувати дитину, він може збільшити розмір аліментів (частку заробітку (доходу), яка буде стягуватися як аліменти на дитину), що підлягає стягненню з платника аліментів. Свідченням зміни матеріального становища платника аліментів є зміна доходів, витрат, активів тощо. Під зміною сімейного стану розуміється з`явлення у сім`ї платника або одержувача аліментів осіб, яким вони за законом зобов`язані надавати утримування і які фактично знаходяться на їх утриманні. Таким чином, особа, яка одержує аліменти - одержувач аліментів, може звернутися до суду з позовом про збільшення розміру аліментів на дитину, якщо погіршилося його матеріальне становище, сімейний стан чи стан його здоров`я або ж покращилося матеріальне становище, сімейний стан чи стан здоров`я платника аліментів. Вказана правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 23 грудня 2019 року у справі № 344/10971/16-ц. Матеріалами справи підтверджується, що позивачка здійснює матеріальне забезпечення дітей. Зокрема, позивачка несе витрати, щоб забезпечити базові матеріальні умови для життя дітей: оплату харчування, одягу, предметів гігієни, шкільного приладдя, спожитих дітьми комунальних послуг, лікування захворювань тощо (а.с. 85-12 т. І, а.с. 22-60 т. ІІІ). Слід зауважити, що батьки мають однаковий обов`язок на утримання дітей, однак стороною позивача не доведено обсяг витрат на дітей саме сумі 70000,00 грн щомісячно. З матеріалів справи вбачається, що відповідач є адвокатом та здійснював індивідуальну адвокатську діяльність, а з 18 березня 2022 року перебуває у Збройних Силах України. У 2018 році та 2019 році відповідач здійснював виїзди за кордон тривалістю 10 днів кожен (а.с. 195 т. І), має банківські рахунки в АТ «ПУМБ» (а.с. 198-200 т. І, а.с. 80-182 т. ІІ), АТ «Державний ощадний банк України» (а.с. 212 т. І), АТ «КБ «Приватбанк» (а.с. 197-204 т. ІІ). У власності відповідача перебуває транспортний засіб Mitsubishi Lancer (а.с. 135 т. ІІ). Відповідач в 2022 році мав дохід від ШЕУ Голосіїівського району, ТОВ «Юридична компанія «Адвант», ВБО «БФДА», КП «Київавтодор», а також з 18.03.2022 отримує грошове забезпечення, як військовослужбовець (а.с. 239 т. ІІ). Відповідач, окрім [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , має двох дітей, однак доказів того, що він систематично їх утримує та сплачує аліменти матеріали справи не містять. Проаналізувавши матеріали справи суд приходить до висновку, що відповідач може забезпечити матеріальну підтримку малолітніх дітей [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , а аліменти в розмірі 20 000,00 грн на обох дітей щомісячно відповідають потребам для забезпечення інтересів дітей, не є завищеними та не будуть порушувати майнові права відповідача, у зв`язку з чим вимога позивача підлягає частковому задоволенню. На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог. Згідно зі ст. 141 ЦПК України з відповідача необхідно стягнути на користь держави судовий збір, від сплати якого позивач була звільнена відповідно положень п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Outcome: partial