Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-09 00:00:00

[PERSON] (далі - заявник) звернувся до Московського районного суду м. Харкова із заявою про визнання обмежено дієздатною його матір - [PERSON] , та призначення її піклувальником [PERSON] . Обґрунтовуючи подану заяву заявник посилається на те, що його матір [PERSON] досягла 86 років і в силу свого віку вона має ряд тяжких невиліковних хвороб, а також значні вади слуху, зору та пам`яті. 29.04.2021 року [PERSON] була прооперована, їй була виконана ендрокардіальна імплантація електрокардіостимулятора. Таким чином, в силу незадовільного стану здоров`я мати не може сама себе обслуговувати, не виходить з квартири, потребує допомоги у виконанні навіть самих простих побутових речей. Оскільки [PERSON] не може себе самостійно обслуговувати, не може в повній мірі усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, то вона потребує постійного догляду. Одночасно у поданій заяві заявник просив суд призначити судово-психіатричну експертизу психічного стану [PERSON] . Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.01.2024, вищевказану заяву передано на розгляд судді Новіченко Н.В., присяжні [PERSON] , [PERSON] . Ухвалою від 23.01.2024 року Московським районним судом м. Харкова відкрито провадження у справі № 643/519/24, судове засідання призначено на 04.03.2024 року. Судове засідання 04.03.2024 року відкладено на 12.04.2024 року у зв`язку з неявкою присяжного [PERSON] та заінтересованої особи. У судове засідання 12.04.2024 року заінтересована особа - Орган опіки та піклування виконавчого комітету Харківської міської ради не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. У судовому засіданні 12.04.2024 року заявник підтримав викладене у заяві клопотання про призначення судово-психіатричної експертизи та просив суд задовольнити його. Адвокат Сметанін Д.В. проти заявленого клопотання заперечив, посилаючись на відсутність в матеріалах справи будь-яких даних про психічний розлад здоров`я [PERSON] . [PERSON] не заперечувала проти призначення у справі судово-психіатричної експертизи. При цьому зазначила, що за своє життя будь-яких психічних розладів не мала, на обліку у лікаря-психіатра не перебувала. Розглянувши заявлене клопотання про призначення судово-психіатричної експертизи, суд відмовив у його задоволенні, враховуючи наступне. Відповідно до частини 1 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. В силу приписів статті 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати. Положеннями статті 21 Закону України «Про психіатричну допомогу» передбачено, що судово-психіатрична експертиза в адміністративних, цивільних справах, у кримінальному провадженні призначається і проводиться на підставах та в порядку, передбачених законом. Згідно з приписами статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду. Спеціальні знання - це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо. Необхідність судової експертизи в цивільному судочинстві зумовлена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які потребують спеціальних досліджень. Експертиза - це науковий, дослідницький шлях до висновків, які формулюються у висновку експерта, про фактичні обставини справи. У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України" (Заява № 61679/00) від 01.06.2006, зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури. Більше того, суд вирішує питання щодо отримання додаткових доказів та встановлює строк для їх отримання. Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено судом з призначенням відповідної судової експертизи. Відповідно до частини 1 статті 298 ЦПК України суд за наявності достатніх даних про психічний розлад здоров`я фізичної особи призначає для встановлення її психічного стану судово-психіатричну експертизу. Водночас, в матеріалах справи відсутні будь-які відомості про те, що [PERSON] страждала психічним розладом здоров`я та перебувала у зв`язку з цим на лікуванні. У судовому засіданні [PERSON] також підтвердила, що не страждала психічним розладом здоров`я. Заявник також зазначив про відсутність у його матері [PERSON] психічних розладів здоров`я. Дослідивши матеріали\~справи, судом встановлено, що [PERSON] хворіє виключно офтальмологічними та серцевими захворюваннями, будь-яких достатніх даних про психічний розлад здоров`я [PERSON] для призначення судово-психіатричної експертизи суду надано не було. Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання заявника про призначення судово-психіатричної експертизи. У судовому засіданні 12.04.2024 року заявник підтримав викладені у заяві вимоги та просив суд задовольнити їх. [PERSON] у судовому засіданні зазначила, що ніколи не хворіла психічними захворюваннями. Адвокат Сметанін Д.В. у судовому засіданні 12.04.2024 року заперечив проти задоволення поданої заяви, оскільки будь-яких відомостей про наявність у [PERSON] психічних захворювань матеріали справи не містять. Ухвалою від 12.04.2024 року, зважаючи на те, що Орган опіки та піклування виконавчого комітету Харківської міської ради не з`явився у судове засідання, письмову позицію щодо поданої заяви не висловив, а без його пояснень неможливо повно та всебічно з`ясувати обставини справи, суд відклав розгляд справи на 26.04.2024 року, визнавши явку представника органу опіки та піклування у судове засідання обов`язковою. 26.04.2024 року судове засідання не відбулось у зв`язку з тим, що у Московському районному суді м. Харкова було відсутнє електропостачання, внаслідок чого розгляд справи відкладено на 10.05.2024 року. У судовому засіданні 10.05.2024 року заявник підтримав заявлені вимоги та просив суд задовольнити їх. Інші учасники справи у судове засідання 10.05.2024 року не з`явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. При цьому, незважаючи на встановлений ч. 1 ст. 299 ЦПК України обов`язок приймати участь у даній категорії справ та визнання явки судом обов`язковою, орган опіки та піклування у судове засідання жодного разу не з`явився, свою позицію ходо поданої [PERSON] заяви не висловив. За таких обставин, враховуючи те, що у минулому судовому засіданні [PERSON] та її адвокат Сметанін Д.В. висловили свою позицію щодо поданої заяви, суд вважає можливими розглянути справу без їх участі. Заслухавши думку учасників судового процесу та дослідивши надані докази, суд зазначає наступне. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 36 ЦК України суд може обмежити цивільну дієздатність фізичної особи, якщо вона страждає на психічний розлад, який істотно впливає на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Суд може обмежити цивільну дієздатність фізичної особи, якщо вона зловживає спиртними напоями, наркотичними засобами, токсичними речовинами, азартними іграми тощо і тим ставить себе чи свою сім`ю, а також інших осіб, яких вона за законом зобов`язана утримувати, у скрутне матеріальне становище. Порядок обмеження цивільної дієздатності фізичної особи встановлюється Цивільним процесуальним кодексом України (ч. 3 ст. 36 ЦК України). Положеннями ч. 1 ст. 297 ЦПК України регламентовано, що у заяві про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи мають бути викладені обставини, що свідчать про психічний розлад, істотно впливають на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, чи обставини, що підтверджують дії, внаслідок яких фізична особа, яка зловживає спиртними напоями, наркотичними засобами, токсичними речовинами, азартними іграми тощо, поставила себе чи свою сім`ю, а також інших осіб, яких вона за законом зобов`язана утримувати, у скрутне матеріальне становище. Однак, звертаючись до суду із заявою про визнання своєї матері обмежено дієздатною, заявник всупереч вимог ч. 1 ст. 297 ЦПК України не виклав жодних обставин, що свідчать про психічний розлад його матері [PERSON] , обставин, які істотно впливають на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, чи обставин, що підтверджують дії, внаслідок яких його матір зловживає спиртними напоями, наркотичними засобами, токсичними речовинами, азартними іграми тощо, і поставила себе чи свою сім`ю у скрутне матеріальне становище. Надані заявником суду медичні документи свідчать лише про те, що [PERSON] хворіє виключно офтальмологічними та серцевими захворюваннями, і з них не вбачається будь-яких даних про її психічний розлад здоров`я. Суд наголошує, що в силу приписів ч. 1 ст. 298 ЦПК України суд призначає для встановлення психічного стану особу судово-психіатричну експертизу лише за наявності достатніх даних про її психічний розлад здоров`я, однак таких відомостей матеріали справи не містять. Під достатніми даними слід розуміти відповідні документи медичного характеру (виписки із історії хвороби різних психіатричних закладів, медична книжка, довідки про травми, які могли порушити психіку громадянина, вроджені психічні вади, про знаходження особи у психіатричних лікувальних закладах; акти, заяви громадян, які свідчать про дії, що не властиві психічно нормальній людині, тощо). При цьому, достатність даних у кожному окремому випадку визначає суддя виходячи з конкретних обставин справи. Неможливо допускати призначення такої експертизи тільки на підставі заяви про порушення справи без достатньо обґрунтованих припущень про наявність у громадянина душевної хвороби. В той же час, достатньо обґрунтованих припущень про наявність у [PERSON] психічного розладу здоров`я матеріали справи не містять. Той факт, що матір заявника в силу свого віку та наявності у неї офтальмологічних та серцевих хвороб не може сама себе обслуговувати і потребує сторонньої допомоги жодним чином не свідчить про наявність у неї такого психічного розладу здоров`я, який істотно впливає на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. При цьому, стаття 3 Закону України «Про психіатричну допомогу» визначає презумпцію психічного здоров`я. Кожна особа вважається такою, яка не має психічного розладу, доки наявність такого розладу не буде встановлено на підставах та в порядку, передбачених цим Законом та іншими законами України. Таким чином, достатніх доказів на підтвердження обставин, що свідчать про психічний розлад здоров`я у [PERSON] суду надано не було. Сама [PERSON] була присутня у судовому засіданні та вказувала що ніколи в житті не хворіла психічними захворюваннями. За таких обставин, оскільки заявником всупереч вимог ст. 81 ЦПК України не було надано суду жодного доказу на підтвердження наявності підстав, з якими положення ст. 36 ЦК України пов`язують можливість визнання особи обмежено дієздатною, під час судового розгляду таких обставин також встановлено не було, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви про визнання матері заявника [PERSON] обмежено дієздатною і, як наслідок, про призначення заявника її піклувальником.

Outcome: dismissed