Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-13 00:00:00

у липні 2020 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] про поділ майна подружжя. Ухвалою суду від 20 грудня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження. Призначено підготовче судове засідання в порядку загального позовного провадження. У квітні 2021 року до початку судового засідання через канцелярію суду від учасників справи надійшла спільна заява про затвердження мирової угоди між [PERSON] та [PERSON] . Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 12 липня 2021 року затверджено мирову угоду, укладену між [PERSON] та [PERSON] , за умовами якої визнано за позивачем [PERSON] право власності на: - нежитлові приміщення з № [NUMBER] по № [NUMBER] та з № [NUMBER] по № [NUMBER] [ADDRESS] ; - группу приміщень [NUMBER], загальною площею 229,30 кв.м, які знаходяться у будинку [ADDRESS] ; - автомобіль марки TOYOTA RAV4, білого кольору, номер шасі [NUMBER] , 2016 року випуску, державний номер [NUMBER] . Визнано за відповідачем [PERSON] право власності на: - нежитлове приміщення [ADDRESS] ; - на частку у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю "МЕГА ДЖИМ" (код ЄДРПОУ 38418268), яка дорівнює 100 %; - земельну ділянку кадастровий номер якої 3223185100:06:003:0026, загальною площею 1,5 га, яка знаходиться Київська область, Обухівський район, сільська рада Красненська; - земельну ділянку кадастровий номер якої 3223185100:06:003:0024, загальною площею 1,47 га, яка знаходиться Київська область, Обухівський район, сільська рада Красненська; - земельну ділянку кадастровий номер якої 3223185100:06:003:0023, загальною площею 1,5 га, яка знаходиться Київська область, Обухівський район, сільська рада Красненська; - земельну ділянку кадастровий номер якої 3223185100:06:004:0107, загальною площею 0,5838га, яка знаходиться Київська область, Обухівський район, сільська рада Красненська. Провадження у цивільній справі № 753/11463/20 (провадження № 2/753/1233/21) за позовом [PERSON] до [PERSON] про поділ майна подружжя закрито. У листопаді 2021 року з апеляційною скаргою на вказану ухвалу звернулась [PERSON] , яка не брала участі у справі, однак вважає, що вказаною ухвалою порушено її права, як власника групи приміщень [ADDRESS], загальною площею 229,30 кв.м, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . В обґрунтування апеляційної скарги зазначала, що на підставі договору купівлі-продажу від 17 грудня 2018 року, укладеного між нею та [PERSON] , вона являється власником вказаного нерухомого майна. Постановою київського апеляційного суду від 14 вересня 2022 року апеляційну скаргу [PERSON] задоволено, скасовано ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 12 липня 2021 року та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. 17 березня 2023 року відповідно до протоколу передачі судової справ раніше визначеному складу суду вказану справу передано судді Сибул О.Ф. До початку судового засідання суддя Сирбул О.Ф. заявила самовідвід, оскільки не може брати участь у новому розгляді цієї справи, відповідно до вимог ч. 1 ст. 37 ЦПК України. Ухвалою від 13 квітня 2023 року заяву задоволено. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 18 квітня 2023 року вказану справу передано судді Гусак О.С. Ухвалою від 19 квітня 2023 року позов залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків п`ять днів з дня вручення вказаної ухвали. 26 травня 2023 року від представника позивача - адвоката Суліми С.Л. надійшла заява про усунення недоліків, заява про зменшення позовних вимог, і одночасно заява про збільшення позовних вимог. Ухвалою від 29 травня 2023 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито загальне провадження з викликом учасників справи в підготовче засідання на 13 липня 2023 року. 13 липня 2023 року у підготовче засідання з`явився представник позивача. Відповідач до суду не з`явився, про розгляд справи повідомлявся у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомив. Розгляд справи відкладено на 7 вересня 2023 року. 7 вересня 2023 року у підготовче засідання з`явився представник позивача - адвокат Суліма С.Л. Відповідач до суду не з`явився, подав клопотання про розгляд справи за його відсутності, зазначив, що проти задоволення позову заперечує. Ухвалою від 7 вересня 2023 року визнано обов`язковою явку відповідача - [PERSON] , у підготовче засідання призначене на 18 жовтня 2023 року. 18 жовтня 2023 року у підготовче засідання з`явився представник позивача - адвокат Суліма С.Л. Відповідач, явка якого була визнана судом обов`язковою, до суду не з`явився, причини неявки не повідомив. Від сторін надійшла заява про затвердження мирової угоди. Ухвалою від 18 жовтня 2023 року повторно визнано обов`язковою явку відповідача - [PERSON] , у підготовче засідання призначене на 8 листопада 2023 року. 8 листопада 2023 року у підготовче засідання з`явились представник позивача - адвокат Суліма С.Л. Відповідач, явка якого була визнана повторно обов`язковою, до суду не з`явився. Під час засідання розглядалось питання про затвердження мирової угоди, судом було поставлено представнику позивача питання стосовно майна, яке просять поділити сторони в мировій угоді. Під час обговорення проекту мирової угоди, судом було з`ясовано, нежитлові приміщення з № [NUMBER] по № [NUMBER] та з № [NUMBER] по [NUMBER] [ADDRESS] , право власності на які просить [PERSON] визнати за собою, перебувають під обтяженням: податкова застава, та на момент розгляду справи зареєстровані за [PERSON] . Представник позивача просив залишити заяву про затвердження мирової угоди без розгляду. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 8 листопада 2023 року клопотання представника позивача - адвоката Суліми С.Л. задоволено, заяву про затвердження мирової угоди залишено без розгляду. Наступною датою судового засідання визначено 5 грудня 2023 року. 5 грудня 2023 року у підготовче засідання з`явився представник позивача - адвокат Суліма С.Л. та відповідач [PERSON] [PERSON] зазначив про те, що вони з [PERSON] вирішили у добровільному порядку поділити майно, так як вказано у мировій угоді. Представник позивача - адвокат Суліма С.Л. просив надати учасникам справи час вирішити питання щодо зняття податкової застави із майна, яке вони просять поділити. Судом було оголошено перерву. В подальшому справу неодноразово відкладалась за клопотаннями представника позивача. Протокольною ухвалою суду від 11 квітня 2024 року підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до розгляду по суті на 9 травня 2024 року. 9 травня 2024 року у судове засідання з`явився представник позивача Суліма С.Л. просив позовні вимоги задовольнити як визначено у заяві про збільшення позовних вимог. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, хоча про дату час та місце судового засідання повідомлений у встановлений законом порядку. Судом заслухано вступне слово представника позивача та досліджено письмові докази. Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі з 3 жовтня 1998 року, зареєстрованому у Відділі реєстрації актів громадянського стану виконкому Жовтневої районної ради м. Дніпропетровська, актовий запис № 900. Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 21 серпня 2020 року шлюб, зареєстрований 3 жовтня 1998 року у Відділі реєстрації актів громадянського стану виконкому Жовтневої районної ради м. Дніпропетровська, актовий запис № 900, між [PERSON] та [PERSON] розірвано. У період шлюбу сторонами було придбано наступне майно, яке [PERSON] з врахуванням заяви про збільшення позовних вимог, просить поділити наступним чином: а саме: визнати за нею: право власності на: - нежитлове приміщення [ADDRESS] , вартість якого згідно консультаційним висновком оцінювача про ринкову вартість становить 381 600 грн; - нежитлові приміщення з № [NUMBER] по № [NUMBER] та з № [NUMBER] по № [NUMBER] [ADDRESS] , вартість яких згідно консультаційним висновком оцінювача про ринкову вартість становить 16 851 100 грн (а.с. 162-169, т. 2). - 1/2 групу приміщень [NUMBER], загальною площею 259,6 кв.м, які знаходяться у будинку [ADDRESS] , вартість яких згідно консультаційним висновком оцінювача про ринкову вартість становить 5 066 900 грн (а.с. 154-161, т. 2). - на частку у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю "МЕГА ДЖИМ" (код ЄДРПОУ 38418268), яка дорівнює 100 %, статуний капітал 55 000 000 грн; - автомобіль марки TOYOTA RAV4, білого кольору, номер шасі [NUMBER] , 2016 року випуску, державний номер [NUMBER] , вартість якого згідно консультаційним висновком оцінювача про ринкову вартість становить 948 000 (а.с. 232-237 т. 2). А за [PERSON] просила визнати право власності на: - земельну ділянку кадастровий номер якої 3223185100:06:003:0026, загальною площею 1,5 га, яка знаходиться Київська область, Обухівський район, сільська рада Красненська, вартість якої згідно консультаційним висновком оцінювача про ринкову вартість становить 3 547 100 грн (а.с. 160-179, т. 2). - земельну ділянку кадастровий номер якої 3223185100:06:003:0024, загальною площею 1,47 га, яка знаходиться Київська область, Обухівський район, сільська рада Красненська, вартість якої згідно консультаційним висновком оцінювача про ринкову вартість становить 3 094 200 грн (а.с. 179-187, т. 2). - земельну ділянку кадастровий номер якої 3223185100:06:003:0023, загальною площею 1,5 га, яка знаходиться Київська область, Обухівський район, сільська рада Красненська, вартість якої згідно консультаційним висновком оцінювача про ринкову вартість становить 3 547 100 грн (а.с. 188-196, т. 2). - земельну ділянку кадастровий номер якої 3223185100:06:004:0107, загальною площею 0,5838га, яка знаходиться Київська область, Обухівський район, сільська рада Красненська, вартість якої згідно консультаційним висновком оцінювача про ринкову вартість становить 1 544 600 грн (а.с. 197-205, т. 2). Статтею 60 СК України встановлено, що майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Частиною 1 ст. 61 СК України передбачено, що об`єктом права спільної сумісної власності подружжя може бути будь яке майно, за винятком виключеного з цивільного обороту. Згідно з статтею 63 СК України дружина та чоловік мають рівні права на володіння, користування і розпоряджання майном, що належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Відповідно до частини 2статті 372 ЦК України у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. За приписами частини 1 статті 69 СК України дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності, незалежно від розірвання шлюбу. Відповідно до положень ч. 1 та ч. 2 ст. 71 СК України майно, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, ділиться між ними в натурі. Якщо дружина та чоловік не домовилися про порядок поділу майна, спір може бути вирішений судом. При цьому суд бере до уваги інтереси дружини, чоловіка, дітей та інші обставини, що мають істотне значення. Неподільні речі присуджуються одному з подружжя, якщо інше не визначено домовленістю між ними. За змістом ч. 4 ст. 71 СК України присудження одному з подружжя грошової компенсації замість його частки у праві спільної сумісної власності на майно допускається лише за його згодою, крім випадків, передбачених ЦК України. Велика Палата Верховного Суду зауважує, що найбільш ефективне вирішення спору про поділ спільної сумісної власності подружжя досягається тоді, коли вимоги позивача охоплюють усе спільно набуте у шлюбі майно, зокрема й неподільне. Це відповідатиме принципу процесуальної економії, згідно з яким штучне подвоєння судового процесу є неприпустимим, бо вирішення справи у суді має усунути необхідність у новому зверненні до суду для вжиття додаткових засобів захисту (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 січня 2021 року у справі N 916/1415/19 (пункт 6.13), від 26 січня 2021 року у справі N 522/1528/15-ц (пункт 82)). Спосіб захисту права є ефективним тоді, коли він забезпечуватиме поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантуватиме можливість отримати відповідну компенсацію. Тобто цей захист має бути повним і забезпечувати у такий спосіб досягнення мети правосуддя та процесуальну економію (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 22 вересня 2020 року у справі N 910/3009/18 (пункт 63)). Крім того, як вказано у постанові Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 615/1364/16-ц, аналіз статті 71 СК України дає підстави для висновку про те, що при вирішенні спору про поділ майна, суд може не погодитись із запропонованим варіантом поділу такого майна та провести його поділ у інший спосіб, враховуючи інтереси дружини, чоловіка, дітей та інші обставин, що мають істотне значення. Таким чином, обрання судом при вирішенні спору варіанту поділу майна подружжя, при наявності вимоги про його поділ, відмінного від того, про який просила позивач, не може бути розцінене як вихід судом за межі позовних вимог. Згідно інформації з Державного реєстру речових прав не нерухоме майно, яка надана на вимогу суду представником позивача та перевірена судом станом на 13 травня 2024 року (відповідь № 589280 від 13 травня 2024 року) за [PERSON] зареєстровано наступне майно: - нежитлове приміщення [ADDRESS] ; - групу приміщень [NUMBER], загальною площею 229,30 кв.м, які знаходяться у будинку [ADDRESS] ; - нежитлові приміщення з № [NUMBER] по № [NUMBER] та з № [NUMBER] по № [NUMBER] [ADDRESS] ; - земельна ділянка кадастровий номер якої 3223185100:06:003:0026, загальною площею 1,5 га, яка знаходиться Київська область, Обухівський район, сільська рада Красненська; - земельна ділянка кадастровий номер якої 3223185100:06:003:0024, загальною площею 1,47 га, яка знаходиться Київська область, Обухівський район, сільська рада Красненська; - земельна ділянка кадастровий номер якої 3223185100:06:003:0023, загальною площею 1,5 га, яка знаходиться Київська область, Обухівський район, сільська рада Красненська; - земельна ділянка кадастровий номер якої 3223185100:06:004:0107, загальною площею 0,5838га, яка знаходиться Київська область, Обухівський район, сільська рада Красненська. Згідно відповіді на запит № 589289 від 13 травня 2024 року 1/2 групи приміщень [NUMBER], загальною площею 229,30 кв.м, які знаходяться у будинку [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] , що було і встановлено у постанові апеляційного суду, якою скасовано мирову угоду. Згідно відповіді № 584467 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно нежитлові приміщення з № [NUMBER] по № [NUMBER] та з № [NUMBER] по № [NUMBER] [ADDRESS] обтяжені заставою, суб`єкт обтяження: Державна податкова служба України головне управління ДПС у місті Києві. Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу автомобіль марки TOYOTA RAV4, білого кольору, номер шасі [NUMBER] , 2016 року випуску, державний номер [NUMBER] належать на праві власності [PERSON] . Таким чином, запропонований [PERSON] варіант поділу майна є не допустимим, очевидно спрямований на зміну власника майна із [PERSON] на [PERSON] , з метою виведення майна із обтяження: податкової застави. Крім того, такий варіант суперечити принципу рівності часткам у майні при його поділі. Враховуючи вказані норми права та обставини, які суд встановив при розгляді справи, зокрема перебування частини майна під обтяженням податковою заставою, із максимальним дотримання рівності часток у майні подружжя, та з метою усунення зловживання учасниками справи своїми правами, суд вирішив поділити майно наступним чином: Визнати за [PERSON] право власності на: - 1/2 групу приміщень [NUMBER], які знаходяться у будинку [ADDRESS] , загальна площа всього приміщення [NUMBER] становить 229,30 кв. м; - автомобіль марки TOYOTA RAV4, білого кольору, номер шасі [NUMBER] , 2016 року випуску, державний номер [NUMBER] . - земельну ділянку кадастровий номер якої 3223185100:06:003:0026, загальною площею 1,5 га, яка знаходиться Київська область, Обухівський район, сільська рада Красненська; - земельну ділянку кадастровий номер якої 3223185100:06:003:0024, загальною площею 1,4754 га, яка знаходиться Київська область, Обухівський район, сільська рада Красненська; - земельну ділянку кадастровий номер якої 3223185100:06:003:0023, загальною площею 1,5 га, яка знаходиться Київська область, Обухівський район, сільська рада Красненська; - земельну ділянку кадастровий номер якої 3223185100:06:004:0107, загальною площею 0,5838га, яка знаходиться Київська область, Обухівський район, сільська рада Красненська. Визнати за [PERSON] право власності на: - нежитлові приміщення з № [NUMBER] по № [NUMBER] та з № [NUMBER] по № [NUMBER] [ADDRESS] , які згідно із Інформації із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно обтяжено податковою заставою, згідно рішення від 25 серпня 2021 року. - нежитлове приміщення [ADDRESS] ; Вартість виділеного майна [PERSON] з врахуванням висновків про оцінку майна становить на загальну суму 17 747 900 грн, а [PERSON] - 17 232 700 грн. Таким чином, з [PERSON] на користь [PERSON] необхідно стягнути 515 200 грн компенсації вартості присудженого їй майна. Суд звертає увагу, що обраний судом при вирішенні спору варіанту поділу майна подружжя, при наявності вимоги про його поділ, відмінного від того, про який просила позивач, не може бути розцінене як вихід судом за межі позовних вимог. Щодо поділу частки ТОВ "МЕГА ДЖИМ у статутному капіталі то суд виходить із наступного. Відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань власником ТОВ "МЕГА ДЖИМ є [PERSON] , частка якого у статутному капіталі належить 100. Якщо один з подружжя є учасником господарського товариства і вносить до його статутного капіталу майно, придбане за рахунок спільних коштів подружжя, то таке майно переходить у власність цього товариства, а в іншого з подружжя право власності на майно (тобто речове право) трансформується в право вимоги (зобов`язальне право), сутність якого полягає у праві вимоги виплати половини вартості частки у майні товариства в разі поділу майна подружжя та право вимоги половини отриманого доходу від діяльності товариства. Аналогічна позиція висвітлена в постанові Верховного суду від 13 березня 2019 року у справі № 756/10797/15, від 11 грудня 2019 року у справі № 638/19826/15-ц, постанови Верховного Суду України від 3 червня 2015 року у справі № 6-38цс15, від 3 липня 2013 року у справі № 6-61цс13, від 2 жовтня 2013 року у справі № 6-79цс13. [PERSON] просила визнати за нею право власності на частку у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю "МЕГА ДЖИМ" (код ЄДРПОУ 38418268), яка дорівнює 100 %. Вимогу виплати половини вартості частки у майні товариства в разі поділу майна подружжя та вимогу половини отриманого доходу від діяльності товариства [PERSON] не заявляла. Частка в статутному капіталі ТОВ не ділиться між подружжям, а залишається цілісною і недоторканою. Відповідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Враховуючи те, що [PERSON] вимогу виплати половини вартості частки у майні товариства у разі поділу майна подружжя, а суд розглядає справу в межах заявлених вимог, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача про визнання за нею право власності на частку у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю "МЕГА ДЖИМ" задоволенню не підлягають. Таким чином, позов підлягє частковому задоволенню. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. [PERSON] при поданні позову сплачено судовий збір у розмірі 10 546 грн, її позов задоволено частково, тому із [PERSON] на користь [PERSON] підлягає стягненню 5 273 грн судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: partial