Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-19 00:00:00

25 березня 2024 року [PERSON] та її представник звернулись до суду з даним позовом, який мотивовано тим, що вона 16.10.2013 року придбала житловий будинок який знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Маючи намір вчинити нотаріальні дії щодо свого нерухомого майна [PERSON] стало відомо, що на її майно, а саме житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, 08.08.2018 року Києво-Святошинським районним відділом Державної виконавчої служби в Київській області накладено арешт нерухомого майна № 36210496, відповідно до виконавчого провадження № 55728086, відкрито щодо виконання виконавчого листа № 379/5643/17 виданого 02.02.2018 року Київо-Стятошинським районним судом Київської області, про стягнення з [PERSON] , (попереднього власника житлового будинку) на користь ТОВ «ЧЕРЕМШИНА» 39735,00 та 800,00 грн. На звернення [PERSON] Вишневий відділ державної виконачої сліжби у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (правонаступник Києво-Святошинського відділу державної виконавчої служби в Київській області), повідомив, що зняття арешту з майна можливе лише в судовому порядку, тому позивач просить суд, зобов`язати відповідача Вишневий відділ державної виконавчої служби у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.\~Київ) зняти арешт з житлового будинку [ADDRESS] , та стягнути з відповідача на її користь судові витрати. \~ \~ \~ \~Ухвалою Володарського районного суду Київської області від 26.03.2024 по справі відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання на 25.04.2024, відкладено на 06.05.2024. \~ \~ \~ \~Ухвалою Володарського районного суду Київської області від 06.05.2024 призначено справу до розгляду на 20.05.2024. Позивач та її представник в судове засідання не з`явилися, направили до суду заяву, якою просили розгляд справи проводити без їх участі, позовні вимоги підтримують. Відповідач\~- Вишневого відділу державної виконавчої служби у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції належним чином повідомлені про час, місце та день розгляду справи, в судове засідання не направили свого представника . Третя особа\~яка не\~заявляє самостійних\~вимог щодо\~предмета спору:\~ [PERSON] нележним чином повідомлений в судове засідання не з`явився. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що 16.10.2013 року [PERSON] придбала житловий будинок який знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що стверджено договором купівлі-продажу житлового будинку від 16.10.2013 року, який посвідчений приватним нотаріусом Володарського районного нотаріального округу Київської області, який зареєстрований в реєстрі за № 970 та стверджено Витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 8, 9). В позовній заяві позивач вказує, що їй стало відомо, що на її майно, а саме житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, 08.08.2018 року Києво-Святошинським районним відділом Державної виконавчої служби в Київській області накладено арешт нерухомого майна № 36210496, відповідно до виконавчого провадження № 55728086, відкрито щодо виконання виконавчого листа № 379/5643/17 виданого 02.02.2018 року Київо-Стятошинським районним судом Київської області, про стягнення з [PERSON] , (попереднього власника житлового будинку) на користь ТОВ «ЧЕРЕМШИНА» 39735,00 та 800,00 грн. На звернення [PERSON] Вишневий відділ державної виконачої сліжби у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (правонаступник Києво-Святошинського відділу державної виконавчої служби в Київській області) повідомив, що зняття арешту з майна можливе лише в судовому порядку (а.с. 12). Згідно ч. 1 ст.\~81,\~89 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Відповідно ч. 1\~ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Згідно ч. 1.\~ст.317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Частина 1\~ст. 319 ЦК України\~передбачає, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно ч. 1\~статті 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Стаття 1 Першого протоколу до\~Європейської конвенції з прав людини\~визначає: кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Статтею 391 ЦК України\~передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно рішення Конституційного Суду України від 01 грудня 2004 року під поняттям «охоронювані законом інтереси», що вживається в законах України, слід розуміти як прагнення до користування матеріальним та/або нематеріальним благом, так і зумовлений загальним змістом, об`єктивний і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать\~Конституції\~і Законом України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності. Відповідач не скористався своїм правом та не направив до суду відзиву. На підставі наведеного суд приходить висновку, що позивачка не перебуває в реєстрі боржників та не має жодних заборгованостей. Наявний арешт порушує права позивача, так як вона не має можливості реалізувати свої права, як власник. Згідно\~ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно п. 6 ч. 4\~ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження»\~зняття арешту з майна органом державної виконавчої служби можливе в разі отримання державним виконавцем рішення суду про скасування заходів забезпечення позову, раніше застосованих судом у відношенні даного майна. Згідно\~ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження», державний виконавець зобов`язаний вживати заходів примусового виконання рішення, встановлених цим Законом, не упереджено, своєчасно, повно вчиняти виконавчі дії. Державний виконавець: здійснює необхідні заходи щодо своєчасного і повного виконання рішення, зазначеного в документі на примусове виконання рішення, у спосіб і порядок, визначені виконавчим документом; розглядає заяви сторін та інших учасників виконавчого провадження та їх клопотання. Згідно вказаного\~Закону України\~державний виконавець зобов`язаний використовувати наданні йому права у точній відповідності із законом і не допускати у своїй діяльності порушення прав та законних інтересів громадян і юридичних осіб. У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна, він знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника. Тобто, законодавець пов`язує можливість звернення особи з даним позовом у разі порушення права власності на майно, на яке накладено арешт. За правилами\~ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження»\~арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно боржника може накладатися державним виконавцем шляхом: винесення постанови про арешт коштів та інших цінностей боржника, що знаходяться на рахунках і вкладах чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах; винесення постанови про арешт коштів, що перебувають у касі боржника або надходять до неї; винесення постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження; проведення опису майна боржника і накладення на нього арешту. Окрім цього, наявність протягом тривалого часу нескасованого арешту на майно боржника, за умови відсутності виконавчого провадження та майнових претензій з боку стягувача, а також за відсутності будь-яких відомостей стосовно рішення про стягнення виконавчого збору, є невиправданим втручання у право особи на марне володіння своїм майном. Відповідний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 3 листопада 2021 року у справі № 161/14034/20. Таким чином, зважаючи на встановлені судом обставини та враховуючи наявність накладеного арешту на майно позивача, неможливість скасування арешту в поза судовому порядку та оскільки позивач в інший спосіб, крім звернення до суду з позовом про зняття арешту, захистити своє порушене право не може, суд приходить висновку про обґрунтованість вимог позивача та необхідність захисту його прав шляхом скасування такого арешту, а відтак і про задоволення позову у повному обсязі.

Outcome: approved