Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-08 00:00:00

Позивачка звернулася до суду із вказаним позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Свої вимоги обґрунтовує тим, що [PERSON] зробила розпорядження у вигляді заповіту в якому зазначила, що усе її майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, в тому числі все те, що буде належати їй на день смерті і на що вона матиме право за законом заповіла [PERSON] та [PERSON] . Оскільки позивачка не знала про існування даного заповіту, тому в установлений законом строк не звернулася до нотаріальної контори. Ухвалою від 14.03.2024 справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. Позивачка в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином в позовній заяві заявила клопотання про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. До суду надав заяву про розгляд справи без його участі, проти позову не заперечив. Третя особа в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надав заяву про розгляд справи без його участі, проти позову не заперечив. Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку про можливість ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів та вважає позов таким, що підлягає до задоволення. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть виданого Радомишльським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) серії [NUMBER] від 01 вересня 2022 року, про що зроблено відповідний актовий запис №549. Згідно копії заповіту від 08.06.2021 року посвідченого старостою Ставецького старостинського округу Радомишльської міської ради Житомирської області Волинцем В.М., [PERSON] заповіла все своє майно [PERSON] та [PERSON] . Згідно довідки виданої Ставецьким старостинським округом Радомишльської міської ради Житомирської області № 509 від 01.11.2023 року вбачається, що померла [PERSON] , на день смерті [INFO] була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Крім померлої в цьому жилому будинку разом з нею проживав та був зареєстрований на день смерті та протягом шести місяців з дня смерті співмешканець [PERSON] . Більше ніхто не проживав та не був зареєстрований на день смерті та протягом шести місяців з дня смерті спадкодавця. Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) за № 75752154 від 08.02.2024 вбачається, що після смерті [PERSON] , спадкову справу на майно померлої не було заведено. [INFO] [PERSON] донька померлої [INFO] [PERSON] , подала заяву до Радомишльської державної нотаріальної контори Житомирської області про відмову від прийняття спадщини. 01.11.2023 року [PERSON] донька померлої [INFO] [PERSON] , подала заяву до Радомишльської державної нотаріальної контори Житомирської області про відмову від прийняття спадщини. Приватним нотаріусом Данчевою Н.В. 08.02.2024 року за №19/01-16 видано повідомлення про відмову у вчиненні нотаріальних дій за заявою позивача, у зв`язку із пропуском строку звернення до нотаріальної контори щодо оформлення спадкових прав та рекомендовано звернутись до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, або встановлення факту прийняття спадщини. Частиною 3 ст. 10 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ЦПК України. Відповідно до ч.1 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається в наслідок смерті особи або оголошення її померлою. Право на спадкування виникає в день відкриття спадщини. Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Згідно роз`яснень, що викладені в п. 24 постанови Пленуму ВС України від 30.05.2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визнання особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до правових висновків Верховного Суду зокрема у справах №565/1145/17 від 26.06.2019 року, № 484/3221/17 від 12 вересня 2018 року не обізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною для поновлення строку на прийняття спадщини. Суд, проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. ст. 76-81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач не є спадкоємцем першої черги і пропустив строк прийняття спадщини вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved