Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-21 00:00:00

15.03.2024 р. позивач звернулася до суду з зазначеною позовною заявою. Провадження у справі відкрито 18.03.2024 р. у порядку спрощеного позовного провадження. Короткий зміст вимог заяви Позовна заява мотивована тим, що відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯЛ № 966740 виданого Костянтинопільською сільською радою та Відділом Держкомзему у Великоновосілківському районі 01.02.2012 року, [PERSON] має у власності земельну ділянку площею 5,5999 га, кадастровий № 1421282700:01:001:0269, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Великоновосілківської селищної (колишньої Костянтинопільської сільської) ради Волноваського (колишнього Великоновосілківського) району Донецької області, за межами населених пунктів. 30.12.2013 року між позивачем, як орендодавцем та [PERSON] , було укладено Договір оренди землі, який 04.04.2014 року був зареєстрований державним реєстратором Великоновосілківського районного управління юстиції Донецької області Ніколобай І.М., номер запису про інше речове право 5233960 (спеціальний розділ), що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (інформаційна довідка № 369148859 від 09.03.2024 року) (далі за текстом - Договір). П. 1 Договору встановлюється, що орендодавець, власник земельної ділянки, кадастровий № \~ \~ \~ \~1421282700:01:001:0269, що належить йому (їй) на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку ЯЛ № 966740 реєстраційний номер 142128271000455 від 01.02.2012 надає, а Орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку сільськогосподарського призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться за межами населених пунктів Костянтинопільської сільської ради Великоновосілківського району донецької області. Відповідно до п. 2 Договору в оренду передається земельна ділянка площею 5,5999 га, у тому числі 5,5999 га ріллі. Нормативна грошова оцінка земельної ділянки (К 3,20) становить 143 337,53 (сто сорок три тисячі триста тридцять сім грн.. 53 коп.) п. 5 Договору. Договір укладено на 10 (десять) років з урахуванням ротації культур згідно з проектом землеустрою. Після закінчення строку договору орендар має переважне право поновлення його на новий строк. Цьому разі орендар повинен не пізніше ніж за 60 днів до закінчення строку дії договору повідомити письмово орендаря про намір продовжити його дію (п. 8 Договору). Відповідно до п. 9 Договору орендна плата вноситься орендарем в грошовій, натуральній або відробітковій формі за домовленістю сторін. Орендна плата не повинна бути меншою, ніж 3 (три) відсотка від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, що у грошовому еквіваленті складає 4 300,13 (чотири тисячі триста грн.. 13 коп.). Обчислення розміру орендної плати на земельні ділянки приватної власності здійснюється з урахуванням індексації (п. 10 Договору). Згідно п. 11 Договору орендна плата вноситься у строк до 31 грудня поточного року. Відповідно до п. 12 Договору Передача продукції та надання послуг в рахунок орендної плати оформляється відповідними актами. Згідно п. 13 Договору розмір орендної плати переглядається один раз на рік у разі: - зміни умов господарювання, передбачених договором; - \~ \~ \~ \~зміни розмірів земельного податку, підвищення ціни тарифів, зміни коефіцієнтів індексації, визначених законодавством; - \~ \~ \~ \~погіршення стану орендованої земельної ділянки не з вини орендаря, що підтверджено документами; - \~ \~ \~ \~в інших випадках передбачених законом. Орендар в односторонньому порядку збільшує орендну плату при змінені законодавства відносно раніше встановлених ставок орендної плати. Орендар має право вимагати відповідного зменшення орендної плати у випадках, якщо стан орендованої земельної ділянки погіршився не внаслідок дії чи бездіяльності Орендаря. П. 14 Договору встановлюється, що у разі невнесення орендної плати у строки, визначені цим договором, справляється пеня у розмірі 0,01 відсотка несплаченої суми за кожен день прострочення. Відповідно до п. 15 Договору, земельний та прибутковий податок сплачує орендар. У розмір орендної плати входить прибутковий податок. П. 30 Договору передбачено право орендодавця вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати. Проте, незважаючи на свій обов`язок по своєчасному внесення орендної плати за користування належної позивачеві земельної ділянки, орендар не виконав його станом на день подання позову. Згідно Витягу № НВ-9933233592024 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок сформованою станом на 14.03.2024 рік, нормативна грошова оцінка земельної ділянки кадастровий № 1421282700:01:001:0269 становить 190924,30 гривень. Таким чином, розмір орендної плати за користування орендарем [PERSON] земельною ділянкою кадастровий № 1421282700:01:001:0269 в 2023 році вираховується наступним чином: 190 924,30/100*3=5 727,73 гривень. Посилаючись на положення Податкового кодексу, зазначає, що орендар повинен утримати з нарахованої орендної плати податок на дохід, що становить 18 відсотків та 1,5 відсотки військовий збір і перерахувати його до бюджету. Однак вказаний вище обов`язок орендарем також не було виконано, внаслідок чого позивач позбавлялася права подати документи на призначення їй податкової пільги для спати вартості навчання своєї дитини. В зв`язку з цим, [PERSON] 04.10.2023 року було розраховано розмір податку на прибуток та військовий збір з розміру орендної плати за 2023 рік та самостійно перераховано до бюджету, що підтверджується копією квитанції та скрін-шоту з електронного кабінету платника податків. Просить суд стягнути з [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] , на користь [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] орендну плату за користування земельною ділянкою в розмірі 5 727,73 гривень. Стягнути з [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] , на користь [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , понесені та документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 1211,20 гривень та витрати по сплаті правничої допомоги в розмірі 3500,00 гривень. Зміст відзиву відповідача Відповідач не скористався правом на надання відзиву. Процедура судового розгляду Сторони у судове засідання не з`явились. Повідомлялись належним чином про дату, час та місце розгляду справи. Представник позивача, позивач надав заяву, у якій просив справу розглядати у його відсутність, позовні вимоги підтримує. Неявка відповідача у судове засідання є повторною, вперше не з`явились у судове засідання 15.04.2024 р., повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи рекомендованими листами за адресою його реєстрації, які повернуті суду у зв`язку з закінченням терміну зберігання. Згідно відповіді Департаменту цифрової трансформації, інформаційних технологій та кібербезпеки Міністерства соціальної політики України на виконання ухвали Великоновосілківського районного суду Донецької області щодо надання відомостей з Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб (далі ? ЄІБД ВПО), як внутрішньо-переміщена особа не зареєстрований. Двічі повідомлявся пр. дату, час та місце розгляду провадження за допомогою смс повідомлень, які отримав. Додатково викликався за допомогою Веб-оголошення на офіційному сайті судова влада. Клопотання про відкладення розгляду від сторін не надходили. Таким чином, суд вважає можливим розглянути справу без участі представника позивача, позивача, відповідача враховуючи належне сповіщення вказаних осіб про дату, час та місце розгляду справи, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду справи, у відповідності до положень ст.. 223 ЦПК України, приймаючи до уваги заяву представника позивача, позивача про розгляд справи за його відсутності. У справі достатньо даних про права та взаємовідносини сторін на теперішній час. Фактичні обставини, встановлені судом Дослідивши матеріали справи, судом\~фактично встановлено наступне. Відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯЛ № 966740 виданого Костянтинопільською сільською радою та Відділом Держкомзему у Великоновосілківському районі 01.02.2012 року, [PERSON] має у власності земельну ділянку площею 5,5999 га, кадастровий № 1421282700:01:001:0269, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Великоновосілківської селищної (колишньої Костянтинопільської сільської) ради Волноваського (колишнього Великоновосілківського) району Донецької області, за межами населених пунктів. 30.12.2013 року між позивачем, як орендодавцем та [PERSON] , було укладено Договір оренди землі, який 04.04.2014 року був зареєстрований державним реєстратором Великоновосілківського районного управління юстиції Донецької області Ніколобай І.М., номер запису про інше речове право 5233960 (спеціальний розділ), що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (інформаційна довідка № 369148859 від 09.03.2024 року) (далі за текстом - Договір). П. 1 Договору встановлюється, що орендодавець, власник земельної ділянки, кадастровий № \~ \~ \~ \~1421282700:01:001:0269, що належить йому (їй) на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку ЯЛ № 966740 реєстраційний номер 142128271000455 від 01.02.2012 надає, а Орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку сільськогосподарського призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться за межами населених пунктів Костянтинопільської сільської ради Великоновосілківського району донецької області. Відповідно до п. 2 Договору в оренду передається земельна ділянка площею 5,5999 га, у тому числі 5,5999 га ріллі. Нормативна грошова оцінка земельної ділянки (К 3,20) становить 143 337,53 (сто сорок три тисячі триста тридцять сім грн.. 53 коп.) п. 5 Договору. Договір укладено на 10 (десять) років з урахуванням ротації культур згідно з проектом землеустрою. Після закінчення строку договору орендар має переважне право поновлення його на новий строк. Цьому разі орендар повинен не пізніше ніж за 60 днів до закінчення строку дії договору повідомити письмово орендаря про намір продовжити його дію (п. 8 Договору). Відповідно до п. 9 Договору орендна плата вноситься орендарем в грошовій, натуральній або відробітковій формі за домовленістю сторін. Орендна плата не повинна бути меншою, ніж 3 (три) відсотка від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, що у грошовому еквіваленті складає 4 300,13 (чотири тисячі триста грн.. 13 коп.). Обчислення розміру орендної плати на земельні ділянки приватної власності здійснюється з урахуванням індексації (п. 10 Договору). Згідно п. 11 Договору орендна плата вноситься у строк до 31 грудня поточного року. Відповідно до п. 12 Договору Передача продукції та надання послуг в рахунок орендної плати оформляється відповідними актами. Згідно п. 13 Договору розмір орендної плати переглядається один раз на рік у разі: - зміни умов господарювання, передбачених договором; - \~ \~ \~ \~зміни розмірів земельного податку, підвищення ціни тарифів, зміни коефіцієнтів індексації, визначених законодавством; - \~ \~ \~ \~погіршення стану орендованої земельної ділянки не з вини орендаря, що підтверджено документами; - \~ \~ \~ \~в інших випадках передбачених законом. Орендар в односторонньому порядку збільшує орендну плату при змінені законодавства відносно раніше встановлених ставок орендної плати. Орендар має право вимагати відповідного зменшення орендної плати у випадках, якщо стан орендованої земельної ділянки погіршився не внаслідок дії чи бездіяльності Орендаря. П. 14 Договору встановлюється, що у разі невнесення орендної плати у строки, визначені цим договором, справляється пеня у розмірі 0,01 відсотка несплаченої суми за кожен день прострочення. Відповідно до п. 15 Договору, земельний та прибутковий податок сплачує орендар. У розмір орендної плати входить прибутковий податок. П. 30 Договору передбачено право орендодавця вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати. Згідно Витягу № НВ-9933233592024 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок сформованою станом на 14.03.2024 рік, нормативна грошова оцінка земельної ділянки кадастровий № 1421282700:01:001:0269 становить 190924,30 гривень. Розмір орендної плати за користування орендарем [PERSON] земельною ділянкою кадастровий № 1421282700:01:001:0269 в 2023 році вираховується наступним чином: 190 924,30/100*3=5 727,73 гривень. З даним розрахунком суд погоджується. Таким чином, у судовому засіданні встановлено, що договір оренди між сторонами укладено, механізм сплати та отримання орендної плати сторонами узгоджено, сума боргу з невиплаченої відповідачем орендної плати приведена у відповідність до нормативно грошової оцінки земельної ділянки і визнається судом за належну. Відповідач має обов`язок по своєчасній та у повному обсязі сплаті орендної плати позивачу. Натомість, докази виконання такого обов`язку суду не надані. Крім того, [PERSON] 04.10.2023 року на виконання положень п. 161, П. 167.1. ст. 167, 168.1. ст. 168 Податкового кодексу України, було розраховано розмір податку на прибуток та військовий збір з розміру орендної плати за 2023 рік та самостійно перераховано до бюджету, що підтверджується копією квитанції та скрін-шоту з електронного кабінету платника податків. Мотиви, з яких виходить суд і застосовані норми права Відповідно до статті 526 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких вимог та умов - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно із статтею 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Статтею 2 Закону України від 06 жовтня 1998 року № 161-XIV «Про оренду землі» (тут і далі по тексту у редакції, чинній на момент укладання договору оренди) передбачено, що відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються Земельним кодексом України (далі - ЗК України), ЦК України, цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди землі. Згідно зі статтею 13 вказаної редакції Закону № 161-XIV договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства. Згідно з положеннями статей 21, 22 Закону № 161-XIV орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Закону України «Про плату за землю»). Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди. Орендна плата може справлятися у грошовій, натуральній та відробітковій (надання послуг орендодавцю) формах. Сторони можуть передбачити в договорі оренди поєднання різних форм орендної плати. Внесення орендної плати оформлюється письмово, за винятком перерахування коштів через фінансові установи. Згідно зі статтею 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Таким чином, неналежне виконання умов договору, а саме невиконання обов`язку зі сплати орендної плати є порушенням умов договору оренди земельної ділянки, яке дає право орендодавцю вимагати виплатити заборгованість, оскільки згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Правові висновки викладені у постановах по анологічних справах Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі № 420/504/16-ц, від 26 вересня 2018 року у справі № 623/2953/16-ц, від 16 січня 2019 року у справі № 420/550/16-ц, від 30 січня 2019 року у справі № 623/2422/16-ц, від 12.02.2020 р. у справі № 659/1054/18-ц, від 23 вересня у справі № 623/2044/19, а також у постанові Верховного Суду по справі № 659/569/19 від 01.07.2021 р. Таким чином, оскільки відповідач, достовірно усвідомлюючи необхідність виконання умов договору, свідомо ухилявся від сплати передбачених сум, суд прийшов до висновку, що виникнення заборгованості по орендній платі перед позивачем є наслідком винної поведінки відповідача з несвоєчасної виплати орендної плати, при цьому право позивача на отримання орендної плати за вказаним договором сторонами не оспорюються й не спростовується, суд вважає позовні вимоги законними та обґрунтованими. Суд погоджується з розрахунком орендної плати, яка є предметом позову, наданим позивачем. Також, суд зазначає, що вказана сума заборгованості підлягає до стягнення з відповідача без вирахування сум земельного податку, яка сплачена позивачем. Висновки суду за результатами розгляду позову Враховуючи вищенаведене у своїй сукупності та логічному взаємозв`язку, аналізуючи надані сторонами докази, суд вважає, що позивачем надано належні, достатні та допустимі докази на обґрунтування своїх вимог. Позивачем доведено протиправну несплату орендної плати відповідачем за договором оренди землі від 30.12.2013 р., саме за 2023 рік. Вказане є порушенням умов договору оренди землі від 30.12.2013 р. та вимог вище досліджених нормативно-правових актів, вказаних у мотивувальній частині даного судового рішення. Разом із тим, відповідачем не надано достатніх, належних та допустимих доказів на спростування позиції позивача. Таким чином, суд прийшов до висновку про необхідність задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Щодо розподілу судових витрат При розподілі судових витрат суд керується нормами ч. 1\~ст. 141 ЦПК України, відповідно до якої судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позовні вимоги задоволено у повному обсязі, в матеріалах справи наявне платіжне доручення про сплату судового збору позивачем в розмірі 1211,20 гривень, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню вказана сума судового збору. Також, позивач просив стягнути на його користь витрати на правову допомогу. Вирішуючи вказане, суд зазначає, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу (частини перша, друга статті 133 ЦПК України). Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Згідно з частинами четвертою та п`ятою статті 137 ЦПК України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Витрати за надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою, чи тільки має бути сплачено (пункт 1 частини другої статті 137 ЦПК України). Аналогічну правову позицію викладено Верховним Судом у складі Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 03 жовтня 2019 року у справі № 922/445/19, Верховним Судом у постановах від 02 грудня 2020 року у справі № 317/1209/19 (провадження № 61-21442св19), від 01 вересня 2021 року у справі № 178/1522/18 (провадження № 61-3157св21). Судом встановлено, що до клопотання про стягнення судових витрат на правничу допомогу стороною позивача надані докази на підтвердження обсягу понесених позивачем витрат та їх розміру. Оцінюючи складність даної справи, суд вважає, що заявлена позивачем сума на відшкодування витрат на правничу допомогу є цілком співмірною зі складністю справи. З огляду на наведене, беручи до уваги характер правовідносин у цій справі, проаналізувавши обсяг наданих адвокатом послуг, суд прийшов до висновку, що клопотання позивача про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу підлягає задоволенню у повному обсязі. Зазначений розмір витрат на професійну правничу допомогу відповідатиме критерію реальності наданих адвокатських послуг, розумності їхнього розміру, конкретним обставинам справи, з урахуванням її складності, необхідних процесуальних дій сторони, що узгоджується з правовими висновками, викладеними у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц (провадження № 14-382цс19).

Outcome: approved