Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-20 00:00:00

У грудні 2023 року [PERSON] (надалі за текстом - заявник) звернувся до суду із заявою про усиновлення малолітньої дитини, заінтересовані особи: [PERSON] (надалі за текстом - [PERSON] ), Служба у справах дітей та сім`ї Подільської районної у м. Києві державної адміністрації (надалі за тектсом - Служба у справах дітей та сім`ї Подільської РДА), Святошинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (надалі за текстом - Святошинський відділ ДРАЦС). В обґрунтування заяви зазначив, що перебуває у шлюбі з [PERSON] з 27.07.2017 року, з якою має спільну дитину - [PERSON] , [INFO] . [PERSON] має малолітню доньку [PERSON] , [INFO] . Заявник разом з [PERSON] , їхньою спільною дитиною та донькою [PERSON] проживають однією родиною за адресою: [ADDRESS] у трикімнатній квартирі, яка відповідає санітарно-гігієнічним нормам, обладнана всіма необхідними меблями, побутовою технікою, комунальними зручностями. Заявник ставиться до [PERSON] як до своєї рідної доньки, а тому, бажає усиновити її, що може забезпечити стабільні та гармонійні умови її життя. Відомості про батька дитини у актовому записі про народження [PERSON] записані відповідно до ч. 1 ст. 135 Сімейного кодексу України (надалі за текстом - СК України). Мати дитини не заперечує щодо усиновлення, на підтвердження чого заявником надано копію нотаріально завіреної заяви [PERSON] . Заявник зазначає, що бере участь у вихованні дитини, її матеріальному забезпеченні, має стабільний дохід, перебуває на військовій службі у [INFO], протипоказань щодо усиновлення дитини не має, батьківських прав не позбавлявся, до кримінальної відповідальності не притягувався, незнятої чи непогашеної судимості не має та не перебуває в розшуку, зі станом здоров`я дитини, та правовими наслідками усиновлення ознайомлений. У заяві просив суд дозволити усиновлення [PERSON] , [INFO] , зобов`язати Святошинський відділ ДРАЦС внести зміни до актового запису № 196 від 27.01.2012 про народження [PERSON] , [INFO] наступні зміни та вказати батьком дитини заявника, змінити прізвище дитини з « [PERSON] » на « [INFO] », змінити по батькові дитини з « [PERSON] » на « [INFO] ». Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 08 грудня 2023 року відкрито провадження по справі, призначено судове засідання. Заявник подав заяву про розгляд справи за його відсутності, вимоги заяви підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити. Представник служби у справах дітей Подільської районної у м. Києві державної адміністрації подала заяву про розгляд справи без її присутності. Святошинський відділ ДРАЦС подав до суду заяву, в якій просив розглянути справу без участі представника відділу за наявними документами та доказами, з урахуванням фактичних обставин справи та ухвалити рішення відповідно до вимог діючого законодавства. Дослідивши матеріали справи, оцінивши в сукупності усі докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення по суті, суд встановив такі обставини справи та відповідні їм правовідносини. Заявник перебуває в шлюбі з матір`ю усиновлюваної особи - [PERSON] (дошлюбне прізвище - [PERSON] ), з 27.07.2017 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] від 27.07.2017, виданим Оболонським районним у місті Києві відділом ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у місті Києві (а.с. 13). Усиновлювана особа [PERSON] народилася [INFO] , що підтверджується витягом від 07.10.2023 з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження. Матір`ю дитини записана [PERSON] , а відомості про батька внесені відповідно до ч.1 ст. 135 СК України (а.с.19-20). Заявник разом з [PERSON] , їхньою спільною дитиною та [PERSON] проживають однією родиною за адресою: [ADDRESS] . Актом обстеження умов проживання від 27.11.2023, складеним Службою у справах дітей та сім`ї Подільської районної в місті Києві державної адміністрації, встановлено, що житло повністю забезпечує потреби проживаючих, обладнане меблями та побутовою технікою, [PERSON] має окрему кімнату, для її виховання та розвитку створені належні умови (а.с. 27). Заявник перебуває на військовій службі в [INFO], що підтверджується довідкою з місця служби від 06.09.2023 № 442 (а.с. 29). За станом здоров`я заявник може бути усиновлювачем, що підтверджує висновок про стан здоров`я від 10.11.2023, що наданий КНП Центр первинної медико-санітарної допомоги Подільського району м. Києва (а. с. 16). Заявник до кримінальної відповідальності не притягувався, незнятої чи непогашеної судимості не має та в розшуку не перебуває, що підтверджується витягом з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості» Міністерства внутрішніх справ України № ВР-001486635 (а.с. 17). Мати дітей, [PERSON] , не заперечує проти усиновлення, що підтверджується заявою від 10.11.2023, яка засвідчена приватним нотаріусом Київського міського округу Афіндуліді В.І. (а.с. 22). Подільська районна в місті Києві державна адміністрація у своєму Висновку № 106?10876 від 04.12.2023 вважає усиновлення заявником малолітньої [PERSON] , [INFO] , доцільним та таким, що відповідає інтересам дитини (а.с. 4-5). Статтею 207 СК України, визначено, що усиновленням є прийняття усиновлювачем у свою сім`ю особи на правах дочки чи сина, що здійснене на підставі рішення суду. Усиновлення дитини провадиться у її найвищих інтересах для забезпечення стабільних та гармонійних умов її життя. Згідно зі ст. 208 СК України, усиновленою може бути дитина. Відповідно до ст. 211 СК України, особи, які не перебувають у шлюбі між собою, не можуть усиновити одну і ту ж дитину. Якщо дитина має лише матір, вона не може бути усиновлена чоловіком, з яким її мати не перебуває у шлюбі. Згідно зі ст. 212 СК України, не можуть бути усиновлювачами особи, які: 1) обмежені у дієздатності; 2) визнані недієздатними; 3) позбавлені батьківських прав, якщо ці права не були поновлені; 4) були усиновлювачами (опікунами, піклувальниками, прийомними батьками, батьками-вихователями) іншої дитини, але усиновлення було скасовано або визнано недійсним (було припинено опіку, піклування чи діяльність прийомної сім`ї або дитячого будинку сімейного типу) з їхньої вини; 5) перебувають на обліку або на лікуванні у психоневрологічному чи наркологічному диспансері; 6) зловживають спиртними напоями або наркотичними засобами; 7) не мають постійного місця проживання та постійного заробітку (доходу); 8) страждають на хвороби, перелік яких затверджений центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров`я; 9) є іноземцями, які не перебувають у шлюбі, крім випадків, коли іноземець є родичем дитини; 10) були засуджені за злочини проти життя і здоров`я, волі, честі та гідності, статевої свободи та статевої недоторканості особи, проти громадської безпеки, громадського порядку та моральності, у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, а також за злочини, передбачені статтями 148, 150, 150-1, 164, 166, 167, 169, 181, 187, 324, 442 Кримінального кодексу України, або мають непогашену чи не зняту в установленому законом порядку судимість за вчинення інших злочинів; 11) за станом здоров`я потребують постійного стороннього догляду; 12) є особами без громадянства; 13) перебувають у шлюбі з особою, яка відповідно до пунктів 3-6, 8 і 10 цієї статті не може бути усиновлювачем. Крім осіб, зазначених у частині першій цієї статті, не можуть бути усиновлювачами інші особи, інтереси яких суперечать інтересам дитини. Судом не встановлено перешкод для усиновлення дитини, визначених ст. 212 СК України. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 6 Постанови від 30 березня 2007 року № 3 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав», вирішуючи заяву по суті, суд зобов`язаний перевірити наявність передбачених законом підстав для усиновлення, зокрема: чи дали батьки дитини згоду на це (якщо вона необхідна); чи може заявник бути усиновлювачем; чи є дитина відповідно до законодавства суб`єктом усиновлення і чи виконано вимоги ч. 1 - 3 ст. 218 СК щодо наявності згоди дитини; чи відповідають висновок органу опіки та піклування і дозвіл на усиновлення уповноваженого органу виконавчої влади необхідним вимогам. Відповідно до ч. 2 ст. 224 СК України, при дотриманні всіх умов, встановлених цим Кодексом, здатності особи, яка бажає усиновити дитину, забезпечити стабільні та гармонійні умови для життя дитини суд постановляє рішення, яким оголошує цю особу усиновлювачем дитини. Судом установлено, що заявник може забезпечити стабільні та гармонійні умови для життя дитини, а тому, наявні правові підстави для оголошення [PERSON] усиновлювачем [PERSON] , [INFO] , оскільки усиновлення дитини заявником є доцільним і відповідає інтересам дитини. Статтею 229 СК України передбачено, що особа, яка подала заяву про усиновлення, може виявити бажання бути записаною у Книзі реєстрації народжень матір`ю, батьком дитини або повнолітньої особи. Суд задовольняє таку заяву усиновлювача у рішенні про усиновлення, якщо це відповідає інтересам дитини. Таким чином, суд, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного наданого доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення заяви та оголошення [PERSON] усиновлювачем [PERSON] , [INFO] , запису його батьком дитини, а також зміни прізвища та по батькові дитини ( [INFO] ), оскільки такі зміни відповідають інтересам дитини. Відповідно до ст. 232 СК України, з моменту здійснення усиновлення припиняються особисті та майнові права і обов`язки між батьками та особою, яка усиновлена, а також між нею та іншими її родичами за походженням. При усиновленні дитини однією особою ці права та обов`язки можуть бути збережені за бажанням матері, якщо усиновлювачем є чоловік, або за бажанням батька, якщо усиновлювачем є жінка. Якщо після смерті одного з батьків дитини або розірвання шлюбу з особою, визнаною судом недієздатною, другий з батьків дитини вступив у повторний шлюб і його дружина, чоловік у повторному шлюбі бажають усиновити дитину, баба, дід дитини з боку того з батьків, хто помер або визнаний недієздатним, рідні брати, сестри дитини мають право подати до суду заяву про збереження між ними та дитиною, яку усиновлюють, правового зв`язку. З моменту усиновлення виникають взаємні особисті немайнові та майнові права і обов`язки між особою, яка усиновлена (а в майбутньому - між її дітьми, внуками), та усиновлювачем і його родичами за походженням. Усиновлення надає усиновлювачеві права і накладає на нього обов`язки щодо дитини, яку він усиновив, у такому ж обсязі, який мають батьки щодо дитини. Усиновлення надає особі, яку усиновлено, права і накладає на неї обов`язки щодо усиновлювача у такому ж обсязі, який має дитина щодо своїх батьків. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved