Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-26 00:00:00

\~ \~ \~ \~ \~7\~березня 2024\~року,\~представник АТ\~«ДТЕК Одеські\~електромережі»,\~звернувся до\~суду з\~позовом,\~в якому\~просив суд,\~стягнути з\~відповідача на\~свою користь\~обсяг та\~вартість необлікованої\~електричної енергії\~в розмірі\~11769,10\~грн.\~та судовий\~збір 3028\~грн.,\~мотивуючи це\~порушенням відповідачкою\~п.п.\~2.3.2,\~2.3.4,\~5.5.5,\~8.4.2\~Правил роздрібного\~ринку електричної\~енергії (ПРРЕЕ)\~та п.п.\~5.16.11,\~5.16.18,\~5.16.19,\~6.4.2\~ККО,\~що виявилось\~під час\~проведення перевірки\~уповноваженими представниками\~позивачів на\~предмет дотримання\~ПРРЕЕ за\~адресою проживання\~відповідачки :\~ [ADDRESS] ,\~а саме,\~порушення цілісності\~пломби ОСР,\~на ЗКО,\~відсутність на\~засобі вимірювальної\~техніки (лічильнику)\~пломб з\~відбитками тавр\~про їх\~повірку згідно\~вимогам п.\~5.5.5.\~ПРРЕЕ,\~що відповідає\~порушенню 8.4.2\~ПРРЕЕ самовільне\~підключення після\~відключення по\~заявці ТОВ\~«ООЕК» ,без\~порушення схеми\~обліку,\~яке було\~продемонстровано споживачу [PERSON] , який надавши свій паспорт, відрекомендувавшись сином відповідачки [PERSON] , надавши при цьому доступ для перевірки приладу обліку, відповідно до вимог п. 8.2.5 ПРРЕЕ, за результатами якої було складено Акт про порушення № 8014549 від 30.08.2022 р., який був підписаний останнім акт без зауважень. Так, споживачем, відповідно до відкритого особового рахунку № [NUMBER] за вищевказаною адресою : [ADDRESS] є відповідачка [PERSON] . Пунктом 8.2.6 ПРРЕЕ визначено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Також, в позові стверджується, що що споживач [PERSON] була повідомлена\~про засідання\~комісії Актом\~про порушення\~№ 8014549\~від 30.08.2022\~р.,\~в п.\~11\~якого зазначено про запрошення на засідання комісії з розгляду актів про порушення на 22.09.2022 р., і що комісія з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 22.09.2022 р. з 10:00 год. за адресою : [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~Відповідно до\~Постанови НКРЕКП\~№ 393\~від 20.04.2022\~р. «Про\~врегулювання деяких\~питань на\~роздрібному ринку\~електричної енергії\~у період\~дії в\~Україні воєнного\~стану» - ооператору системи передачі та операторам систем розподілу призупинити на період дії в Україні воєнного стану проведення засідань комісій з розгляду актів про порушення, складених на територіях, на яких ведуться бойові дії та/або на тимчасово окупованих територіях, крім випадків проведення засідання комісії з розгляду акту про порушення за взаємною згодою оператора системи та споживача, у тому числі із застосуванням дистанційних засобів комунікації та передачі даних. Так, 22.09.2022 р. комісією позивачів АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» з розгляду актів про порушення без участі споживача (представника споживача) було розглянуто акт та прийнято рішення, оформлено протоколом № 420/4 та нарахування проведено згідно з п. 8.4.2 п.п.5 та за формулою № 5 пункту 8.4.11 ПРРЕЕ, за шість календарних місяців з 01.03.2022 р. до дня виявлення порушення 30.08.2022 р. по договірній потужності 3 кВт, тривалістю роботи струмоприймачів протягом доби 24 год., за тарифами, цінами які діяли протягом розрахункового періоду. Обсяг не облікованої електричної енергії склав 2270 кВт*год на суму боргу 11769,10 грн. в т. ч. ПДВ. Копію протоколу, розрахунку та рахунку було направлено рекомендованим листом з повідомленням вих. № 101/29/03-5336 від 12.05.2023р. Представниця позивачів у позові, пославшись на ч. 4 ст. 223, п. 4 ч. 1 ст. 280 ЦПК України, просила суд слухати справу за її відсутності, не заперечуючи проти постановлення заочного рішення по справі (а.с. 6). У визначений ухвалою суду від 22.03.2024 р., згідно з якою, розгляд справи проводиться в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, 15-ти денний строк з дня вручення даної ухвали та матеріалів позову з додатками в порядку ст. 178 ЦПК України, відповідачка відзиву на позов, письмових пояснень, заперечень чи зустрічного позову не надала, хоча вказані матеріали позову та ухвали суду у відповідності до вимог ст.ст. 130,131 ЦПК України, направлялись за адресою місця розташування об?єкту споживання електроенергії : [ADDRESS] , враховуючи довідку ВАДР ГУ ДМС України в Одеській області від 19.03.2024 р. згідно якої, [PERSON] , [INFO] по м. Одесі та Одеській області зареєстрованою не значиться, а також зворотним поштовим повідомленням, яке повернулося до суду з відміткою листоноші «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 43-47). Відповідно до Постанови КЦС ВС від 10.05.2023 р. № 755/17944/18 (61-185св23) довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв?язку «відсутній за вказаною адресою» - вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду, так як зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки. На підставі ст. 280 ЦПК України, якщо відповідач не подав відзив на позов, суд вважає можливим розглянути справу на підставі даних, які є в матеріалах справи та зі згоди позивача, який не заперечує проти вирішення справи в заочному порядку, ухвалити рішення при заочному розгляді справи в порядку спрощеного позовного провадження, що відповідає положенням ст.ст. 191 ч. 2,281 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України - кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Згідно ст. 10-13 ЦПК України - суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Суд застосовує норми права інших держав у разі, коли це передбачено законом України чи міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах - не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Статтею 18 ЦПК України встановлено - судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом. Обов`язковість судового рішення не позбавляє осіб, які не брали участі у справі, можливості звернутися до суду, якщо ухваленим судовим рішенням вирішено питання про їхні права, свободи чи інтереси. У відповідності до ст.ст. 76-83 ЦПК України - доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами : 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд - не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Відмова від визнання обставин приймається судом, якщо сторона, яка відмовляється, доведе, що вона визнала ці обставини внаслідок помилки, що має істотне значення, обману, насильства, погрози чи тяжкої обставини, або що обставини визнано у результаті зловмисної домовленості її представника з другою стороною. Про прийняття відмови сторони від визнання обставин суд постановляє ухвалу. У разі прийняття судом відмови сторони від визнання обставин вони доводяться в загальному порядку. Обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування. Обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили - не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили - не доказуються при розгляді іншої справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені. Правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи, не є обов`язковою для суду. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено цим Кодексом, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Відповідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. За змістом ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Згідно ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Згідно зі ст. 11 ЦК України цивільні права та обов?язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов?язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Відповідно до п.п. 3 п.5.1.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року № 312, які набрали чинність з 11.06.2018 р., які є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку зазначено права, обов`язки та відповідальність учасників роздрібного ринку електричної енергії - оператор системи має право проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії. Відповідно до п.п. 12 п.5.1.1 ПРРЕЕ, оператор системи має право складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики. Відповідно до п. 8.2.4. ПРРЕЕ, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного\~главою 8.4\~цього розділу. Згідно п. 8.2.5. ПРРЕЕ - у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється\~акт про порушення\~згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. Акт про\~порушення складається\~представниками оператора\~системи,\~які мають\~таке право\~згідно з\~посадовою інструкцією,\~пройшли відповідне\~навчання та\~інструктаж,\~після пред?явлення\~ними службових\~посвідчень та\~в якому\~мають бути\~зазначені зміст\~виявленого порушення\~з посиланням\~на відповідні\~пункти цих\~Правил та\~всі необхідні\~для визначення\~обсягу та\~вартості необлікованої\~електричної енергії\~параметри,\~що характеризують\~електроустановку споживача,\~схему підключення\~електроустановки споживача\~та її\~графічне зображення\~із зазначенням: меж\~балансової належності; перерізів\~та матеріалу\~всіх проводів\~(кабелів),\~наявних у\~схемі підключення; номінальної\~сили струму\~спрацювання комутаційних\~апаратів,\~задіяних у\~схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення. Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення. Крім цього,\~в акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про\~порушення складається\~у двох\~примірниках,\~один з\~яких передається\~або надсилається\~споживачеві та підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Відповідно до п. 8.2.6. ПРРЕЕ, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти\~глави 8.4\~цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. З урахуванням вищенаведених норм передбачається, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил. \~ \~ \~ \~ Згідно з ч. 1 ст. 509 ЦК України, зобов?язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. \~ \~ \~ \~ Частина 2 статті 509 ЦК України передбачає, що зобов?язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. \~ \~ \~ \~ Відповідно п. 1 ч. 2 ст.11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. \~ \~ \~ \~ Згідно ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов?язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов?язання (неналежне виконання). Статтею 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов?язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. Зміст положення частини 4 ст. 319 ЦК України свідчить про те, що власність зобов`язує, яке має більш загальний характер, фактично розкривається через закріплений у наступній частині цієї статті принцип, що забороняє власникові використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Відповідно до пункту 2 «Правил роздрібного ринку електричної енергії», затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312, укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог Правил здійснюється шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови. Позивачі є оператором системи розподілу на території Одеської області на підставі ліцензії на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії. З матеріалів позову вбачається, що 30.08.2022 р., уповноваженими представниками АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» при проведенні перевірки на предмет дотримання ПРРЕЕ за адресою: [ADDRESS] було виявлено порушення Правил, а саме згідно змісту акту : «Порушення п.2.3.2, 2.3.4, 5.5.5 ПРРЕЕ, п.5.16.11, 5.16.18, 5.16.19, 6.4.2 ККО, що відповідає порушенню п.8.4.2 ПРРЕЕ порушення цілісності пломби ОСР, на ЗКО, відсутність на засобі вимірювальної техніки (лічильнику) пломб з відбитками тавр про їх повірку Порушення п 5.5.5. ПРРЕЕ, що відповідає порушенню 8.4.2 ПРРЕЕ самовільне підключення після відключення по заявці ТОВ «ООЕК» ,без порушення схеми обліку. Порушення продемонстровано споживачу. За результатом виявленого порушення у присутності [PERSON] , який надав паспорт, відрекомендувавшись сином відповідачки [PERSON] , та надавши вільнй доступ для перевірки приладу обліку, відповідно до вимог п.8.2.5 ПРРЕЕ складено Акт про порушення № 8014549 від 30.08.2022 р., який підписав без зауважень (а.с. 8-20). Споживачем відповідно до відкритого особового рахунку № [NUMBER] за адресою [ADDRESS] рахується [PERSON] (а.с. 23,24,29-31). Пунктом 8.2.6 ПРРЕЕ визначено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Споживач [PERSON] була повідомлена\~про засідання\~комісії Актом\~про порушення\~№ 8014549\~від 30.08.2022,\~зокрема в\~якому зазначено, в п. 11 акту про порушення було запрошено на засідання комісії з розгляду актів про порушення на 22.09.2022 р., що комісія з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 22.09.2022 р. з 10:00 год. за адресою: [ADDRESS] . \~ \~ \~ Відповідно\~до Постанови\~НКРЕКП №\~393\~від 20.04.2022р. «Про\~врегулювання деяких\~питань на\~роздрібному ринку\~електричної енергії\~у період\~дії в\~Україні воєнного\~стану» Оператору системи передачі та операторам систем розподілу (далі - оператор системи) призупинити на період дії в Україні воєнного стану проведення засідань комісій з розгляду актів про порушення, складених на територіях, на яких ведуться бойові дії та/або на тимчасово окупованих територіях, крім випадків проведення засідання комісії з розгляду акту про порушення за взаємною згодою оператора системи та споживача, у тому числі із застосуванням дистанційних засобів комунікації та передачі даних. Так, 22.09.2022 р. комісією АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» з розгляду актів про порушення без участі споживача (представника споживача) було розглянуто акт та прийнято рішення (Протокол № 420/4) нарахування провести згідно з п. 8.4.2 п.п.5 та за формулою № 5 пункту 8.4.11 ПРРЕЕ, за шість календарних місяців з 01.03.2022р. до дня виявлення порушення 30.08.2022р., по договірній потужності 3 кВт, тривалістю роботи струмоприймачів протягом доби 24 год., за тарифами, цінами які діяли протягом розрахункового періоду. Обсяг не облікованої електричної енергії склав 2270 кВт*год на суму 11769,10 грн. в т. ч. ПДВ. Копію протоколу, розрахунку та рахунку було направлено рекомендованим листом з повідомленням вих. № 101/29/03-5336 від 12.05.2023 р. (а.с. 21-22а,25-28). Відповідно до п. 8.2.7 Правил, кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до\~п.\~8.4.4\~ПРРЕЕ у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у\~підпунктах 2 - 4\~пункту 8.4.2, а саме: пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах вимірювальної техніки (вузлах обліку) (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії), та/або пристроїв (шафи обліку, захисної панелі тощо), на яких встановлені такі пломби та які закривають доступ до струмоведучих частин схеми (вузла) обліку (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, встановленому\~Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб); (у частині відсутності засобів вимірювальної техніки, пломб, індикаторів та фіксації впливу фізичних полів індикатором), обсяг та вартість необлікованої електричної енергії визначається оператором системи відповідно до положень цієї глави без проведення відповідної експертизи. Відповідно до п.8.4.1 ПРРЕЕ, оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави. Відповідно до п. 8.4.7 розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється виходячи: вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години (кВт·год) електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил (Ц, грн/кВт·год); величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (Wдоб, кВт·год); кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил (Д, день). Згідно із п. 8.4.10 ПРРЕЕ, у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у\~підпунктах 1 - 5\~пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W\~доб.с.п.,\~кВт·год),\~визначається за\~формулою 5\~цієї глави. При цьому час використання самовільного підключення протягом доби (t\~вик.с.п.) приймається рівним 24 год. Європейський суд з прав людини (ЄСПЛ) зауважив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який, між іншим, вимагає, щоб при остаточному вирішенні справи судами їх рішення не викликали сумнівів (рішення від 28 жовтня 1999 року у справі «Брумареску проти Румунії», заява № 28342/95, § 61,). Якщо конфліктна практика розвивається в межах одного з найвищих судових органів країни, цей суд сам стає джерелом правової невизначеності, тим самим підриває принцип правової визначеності та послаблює довіру громадськості до судової системи (рішення від 29 листопада 2016 року\~у справі «Парафія\~греко-католицької церкви в м. Люпені та інші проти Румунії», заява № 76943/11, § 123). ЄСПЛ неодноразово зазначав, що формулювання законів не завжди чіткі. Тому їх тлумачення та застосування залежить від практики. І роль розгляду справ у судах полягає саме у тому, щоб позбутися таких інтерпретаційних сумнівів з урахуванням змін у повсякденній практиці (рішення від 11 листопада 1996 року у справі «Кантоні\~проти Франції», заява № 17862/91,\~§ 31-32; від 11 квітня 2013 року у справі «Вєренцов проти України», заява № 20372/11, § 65). Судові рішення повинні бути розумно передбачуваними (рішення від 22 листопада 1995 року у справі «S. W.\~проти Сполученого Королівства», заява № 20166/92, § 36). Суд наголошує - в Україні визнається і діє принцип Верховенства Права.\~ Конституція України - має найвищу юридичну силу; закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі\~Конституції України і повинні відповідати їй, що прямо передбачено у ст. 8 Конституції України. Основні засади цивільного законодавства визначені у ст. 3 ЦК України. Свобода договору є однією із загальних засад цивільного законодавства, що передбачено у пункті 3 частини першої статті 3 ЦК. Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність, що передбачено у пункті 6 частини першої статті 3 ЦК. Тобто дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки та характеризуватися чесністю, відкритістю та повагою до інтересів іншої сторони чи сторін договору. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про обґрунтованість позову, який підлягає задоволенню. Крім суми вартості необлікованої електроенергії, з відповідачки на користь позивачів, в порядку ст. 141 ЦПК України - підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору за розгляд справи 3028 грн. (а.с. 1).

Outcome: approved