Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-21 00:00:00

Зміст позовних вимог У червні 2023 року [PERSON] звернувся до Деснянського районного суду міста Києва суду із позовною заявою до [PERSON] , в якій просить стягнути із [PERSON] на користь [PERSON] грошові кошти в сумі 94027,00 грн, з яких 44027,00 грн відшкодування матеріальної шкоди і 50000,00 грн грошової оцінки моральної шкоди, а також судові витрати. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 12 червня 2020 року в період з 14-00 до 15-00 години в приміщенні спортивного клубу «Спорт Лайф», за адресою пр-т Маяковського, 44-А, в м. Києві, а саме в солярії цього закладу у позивача було таємно викрадено ланцюжок вагою 50 гр. довжиною 55 см, який він зняв для проходження процедури засмаги. 14 червня 2020 року позивачем було подано до Деснянського УП ГУ НП в м. Києві повідомлення про вчинення щодо нього кримінального правопорушення за ст. 185 КК України, відомості про яке були внесенні до ЄРДР 15 червня 2020 року за № 12020100030003760. На даний час триває досудове розслідування. Позивач вказує, що весь цей час зі своїми друзями та рідними він об`їжджав всі ломбарди в м. Києві, адже розумів, що крадії ланцюжок собі не залишать, а забажають позбавитись його та отримати гроші. На це він витратив дуже багато часу свого та своїх знайомих і грошей на паливо та таксі, адже пішки обійти Київ в короткий час не видається за можливе. [INFO] в Ломбарді-Благо, розташованого за адресою: [ADDRESS] (відділення № [NUMBER] ) позивач знайшов свій ланцюжок, який змушений був врешті викупити за 44027 грн. Згодом позивачем було отримано відео з камер спостереження цього Ломбарду, яке було надано слідчому, на якому видно, як двоє осіб, чоловік та жінка (відповідач у справі), здають його ланцюжок в заставу та отримують за нього грошові кошти. На даний час слідством встановлено лише одну особу, якою було здано ланцюжок до ломбарду, це відповідачка [PERSON] . Позивач стверджує, що зазначеними неправомірними діями відповідачки йому було спричинено матеріальну шкоду на суму 44027 грн та моральну шкоду, яку він оцінює в 50000 грн. Позивач зазначає, що факт порушення його права власності на вкрадений у нього ланцюжок, завдав йому великих душевних переживань і моральних страждань, адже його подарували батьки на повноліття і він є дуже важливим, цінним і пам`ятним для позивача, що завдало йому великої моральної шкоди. Також позивач був змушений звертатися до Національної поліції, прокуратури та суду для порушення кримінальної справи та залучати до пошуку його у ломбардах по всьому Києву своїх рідних і друзів, та безпідставно додатково витрачати немалі для нього кошти, щоб знайти і викупити належний йому ланцюг в ломбарді, однак належного захисту від держави він дотепер не отримав, що також стало причиною великих тривалих для нього страждань, адже кримінальне провадження вже майже три роки не розслідується та «стоїть» на місті. Позивач вказує, що всі ці три роки він безрезультатно постійно телефонує слідчій та дізнавачу, пише скарги на їх бездіяльність та бездіяльність прокурорів, адже вони нехтуючи своїми прямими посадовими обов`язками нічого не вчинили для ефективного розслідування цієї справи, вони не змогли належним чином захистити його права, що також спричинило йому великі моральні переживання та довело до відчаю, а відповідачка, знаючи про існування кримінального провадження, навіть не спробувала з ним зв`язатися та компенсувати хоча б матеріальні втрати, які він поніс через її неправомірні дії. Рух справи Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 16 червня 2023 року вказану позовну заяву залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків. Від позивача надійшла заява про усунення недоліків. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 22 червня 2023 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі. Розгляд справи визначено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 12.09.2023 від адвоката Храпійчука Віктора Олександровича, який діяв від [PERSON] на підставі ордера № 1216956 від 12.09.2023, надійшло клопотання про зупинення провадження у справі. 13.09.2023 від позивача надійшли клопотання про витребування доказів, про виклик свідків, долучення доказів до матеріалів справи. У судовому засіданні 13.09.2023 судом відмовлено у задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі, про витребування доказів та про виклик свідків. Водночас, судом клопотання позивача про поновлення строку та долучення доказів задоволено; також визнано явку відповідачки у судове засідання обов`язковою. 26.09.2023 від адвоката Храпійчука Віктора Олександровича, який діяв від [PERSON] на підставі ордера № 1216956 від 12.09.2023, надійшов відзив на позовну заяву, в якому він просив відмовити у задоволенні позовних вимог. 05.10.2023 від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій позивач просив призначити у справі судово-портретну експертизу відеозапису «15.06.2020 здача» для встановлення особи за ознаками зовнішності, що зафіксована на відеозапису, чи є це [PERSON] . 07.11.2023 від позивача надійшло заява про встановлення додаткового строку для подання доказів, яке задоволено судом у судовому засіданні 28.11.2023. 25.01.2024 від позивача надійшло клопотання про витребування доказів. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 25 січня 2024 року визнано поважними причини пропуску [PERSON] строку на подання клопотання про витребування доказів та поновлено пропущений процесуальний строк. Клопотання [PERSON] про витребування доказів задоволено. Витребувано у Повного товариства «ЛОМБАРД ДОНКРЕДИТ ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ІНТЕР-РІЕЛТІ» І КОМПАНІЯ» (Ломбард Благо) (01135, місто Київ, вулиця Жилянська, будинок 101, ЄДРПОУ 30416462, т. 062-381-04-61, 044-290-98-05, e-mail: kants@blago.ua) - належним чином засвідчену копію Кредитного договору від 13.06.2020, укладеного між [PERSON] , [INFO] , та Повним товариством «ЛОМБАРД ДОНКРЕДИТ ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ІНТЕР-РІЕЛТІ» І КОМПАНІЯ» в приміщенні «Ломбарду Благо» за адресою: м. Київ, вул. Теодора Драйзера 8. У судовому засіданні 29.02.2024 представник відповідачки - адвокат Храпійчук Віктор Олександрович повідомив, що [PERSON] перебуває за межами України і договір про надання правової допомоги він укладав не безпосередньо із нею, а з близьким родичем. У судовому засіданні 29.02.2024 оголошено перерву з метою перевірки повноважень у представника відповідача та зобов`язано надати копію договору про надання правової допомоги від 12.09.2023 для долучення до матеріалів справи, а оригінал цього договору для огляду. 06.03.2024 від адвоката Храпійчука Віктора Олександровича надійшла заява, до якої додано копію договору про надання правової допомоги б/н від 12.09.2023, який укладено адвокатом Храпійчуком Віктором Олександровичем з [PERSON] в інтересах її матері [PERSON] , яка перебуває за межами України. У судовому засіданні 06.03.2024 судом не допущено до участі у справі як представника відповідачки [PERSON] - адвоката Храпійчука Віктора Олександровича, оскільки договір про надання правової допомоги б/н від 12.09.2023, укладений між адвокатом Храпійчуком Віктором Олександровичем з [PERSON] , повноваження якої на представництво інтересів її матері - [PERSON] жодним документом не підтверджено, і згоди [PERSON] на представництво її інтересів у цій справі адвокатом Храпійчуком Віктором Олександровичем до суду не надано. З огляду на вказане документи (в т.ч. відзив на позовну заяву), подані адвокатом Храпійчуком Віктором Олександровичем, суд залишає без розгляду як підписані неуповноваженою особою. Оскільки ухвала суду про витребування доказів двічі не була виконана Повним товариством «ЛОМБАРД ДОНКРЕДИТ ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ІНТЕР-РІЕЛТІ» І КОМПАНІЯ», у судовому засіданні 11 квітня 2024 року позивач просив втретє надіслати ухвалу про витребування доказів для виконання її вимог. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 11 квітня 2024 року клопотання [PERSON] задоволено. Втретє витребувано у Повного товариства «ЛОМБАРД ДОНКРЕДИТ ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ІНТЕР-РІЕЛТІ» І КОМПАНІЯ» (Ломбард Благо) (01135, місто Київ, вулиця Жилянська, будинок 101, ЄДРПОУ 30416462, т. 062-381-04-61, 044-290-98-05, e-mail: kants@blago.ua) - належним чином засвідчену копію Кредитного договору від 13.06.2020, укладеного між [PERSON] , [INFO] , та Повним товариством «ЛОМБАРД ДОНКРЕДИТ ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ІНТЕР-РІЕЛТІ» І КОМПАНІЯ» в приміщенні «Ломбарду Благо» за адресою: м. Київ, вул. Теодора Драйзера, 8. 18.04.2024 на виконання вимог ухвали суду від 11.04.2024 надійшли витребувані судом документи. У судове засідання 22.05.2024 з`явився позивач, однак відповідачка до суду не з`явилася. Судом залишено клопотання про призначення судової експертизи без розгляду, оскільки позивач його не підтримав з огляду на те, що відповідачка не з`являється у судові засідання, а проведення вказаного виду експертизи потребує її безпосередньої участі та надання нею відповідних матеріалів, на підставі яких вказана екпертиза може бути проведена. У судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити. Відповідачка повідомлялася про розгляд справи належним чином, шляхом направлення судових повісток на адресу її зареєстрованого місця проживання ( [ADDRESS] ), проте поштове відправлення повернулося до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Відповідно до положень п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. З огляду на те, що на поштовому повідомленні проставлено відмітку «адресат відсутній за вказаною адресою», тобто за зареєстрованим місцем проживання відповідача, в силу положень п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України вважається, що поштове відправлення вручено відповідачеві та він є повідомлений про розгляду справи. Фактичні обставини справи, встановлені судом 12.06.2020 близько 14 год 00 хв за адресою: м. Київ, пр-т Маяковського, 44-А, в приміщенні Sport Life невстановлена особа, шляхом вільного доступу викрала золотий ланцюжок належний [PERSON] , спричинивши останньому матеріальної шкоди (єо36742). Відомості про вказане кримінальне правопорушення на підставі заяви [PERSON] від 14.06.2020 внесено до ЄРДР 15.06.2020 за № 12020100030003760, що підтверджується протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію та відповідним витягом з ЄРДР. 13.06.2020 [PERSON] отримала грошові кошти в позику під заставу майна за договором фінансового кредиту та застави № ДОН0200001942 від 13.06.2020, який уклала з Повним товариством «ЛОМБАРД ДОНКРЕДИТ ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ІНТЕР-РІЕЛТІ» І КОМПАНІЯ». При цьому, [PERSON] в заставу передала золотий ланцюг, 585 проби, 49,52 г, оціночною вартістю 37 557,62 грн. 15 червня 2020 року в Ломбарді-Благо, розташованого за адресою: [ADDRESS] (відділення № 200), позивач викупив свій ланцюжок за 44 027 грн, що підтверджується договором про заміну кредитора у зобов`язанні від 15.06.2020 та фіскальними чеками від 15.06.2020, а також відеодоказами. Норми права та мотиви суду Щодо відшкодування матеріальної шкоди Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ст. 1192 ЦК України якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. За приписами статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо), якщо інше не встановлено законом. У цій справі встановлено, що відповідачка [PERSON] розпорядилася майном, а саме золотим ланцюжком, 585 проби, масою 49,52 г, належним позивачу [PERSON] , а позивач для відновлення свого порушеного права, аби повернути своє майно, змушений був викупити вказаний золотий ланцюжок з ломбарду та сплатити за нього грошові кошти у сумі 44027,00 грн, тобто поніс реальні збитки. З огляду на зазначене, позовна вимога [PERSON] про стягнення з [PERSON] відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 44027,00 грн є обґрунтованою та підлягає задоволенню. Щодо відшкодування моральної шкоди Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до ст. 23 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 грудня 2020 року у справі № 752/17832/14-ц (провадження № 14-538цс19) вказано, що «моральною шкодою визнаються страждання, заподіяні громадянинові внаслідок фізичного чи психічного впливу, що призвело до погіршення або позбавлення можливості реалізації ним своїх звичок і бажань, погіршення відносин з оточуючими людьми, інших негативних наслідків морального характеру». У постанові Великої Палати Верховного Суду від 01 вересня 2020 року у справі № 216/3521/16-ц (провадження № 14-714цс19) зроблено висновок, що «виходячи з положень статей 16 і 23 ЦК України та змісту права на відшкодування моральної шкоди в цілому як способу захисту суб`єктивного цивільного права, компенсація моральної шкоди повинна відбуватися у будь-якому випадку її спричинення - право на відшкодування моральної (немайнової) шкоди виникає внаслідок порушення права особи незалежно від наявності спеціальних норм цивільного законодавства». У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 березня 2023 року у справі № 496/1691/19 (провадження № 61-12320св22) зазначено, що «тлумачення статті 23 ЦК України свідчить, що вона є нормою, яка має поширюватися на будь-які цивільно-правові відносини, в яких тій чи іншій особі було завдано моральної шкоди. Це, зокрема, підтверджується тим, що законодавець вживає формулювання «особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав». Тобто можливість стягнення компенсації моральної шкоди ставиться в залежність не від того, що це передбачено нормою закону або положеннями договору, а від порушення цивільного права особи (див. ухвалу Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 13 листопада 2019 року в справі № 216/3521/16-ц (провадження № 61-28299св18), постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 червня 2022 року у справі № 569/20510/19 (провадження № 61-13787св20)». Зобов`язання про компенсацію моральної шкоди виникає за таких умов: наявність моральної шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала моральної шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала моральної шкоди та її результатом - моральною шкодою; вина особи, яка завдала моральної шкоди. У разі встановлення конкретної особи, яка завдала моральної шкоди, відбувається розподіл тягаря доказування: (а) позивач повинен довести наявність моральної шкоди та причинний зв`язок; (б) відповідач доводить відсутність протиправності та вини. Завдання моральної шкоди - явище завжди негативне. Проте з цього не слідує, що будь-яка завдана моральна шкода породжує зобов`язання з її відшкодування. Покладення обов`язку відшкодувати завдану моральну шкоду може мати місце лише за умови, коли шкода була викликана протиправною поведінкою відповідальної за неї особи (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року в справі № 487/6970/20 (провадження № 61-1132св22). Гроші виступають еквівалентом моральної шкоди. Грошові кошти, як загальний еквівалент всіх цінностей, в економічному розумінні «трансформують» шкоду в загальнодоступне вираження, а розмір відшкодування «обчислює» шкоду. Розмір визначеної компенсації повинен, хоча б наближено, бути мірою моральної шкоди та відновлення стану потерпілого. При визначенні компенсації моральної шкоди складність полягає у неможливості її обчислення за допомогою будь-якої грошової шкали чи прирівняння до іншого майнового еквіваленту. Тому грошова сума компенсації моральної шкоди є лише ймовірною, і при її визначенні враховуються характер правопорушення, глибина фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступінь вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, інші обставин, які мають істотне значення, вимоги розумності і справедливості (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року в справі № 487/6970/20 (провадження № 61-1132св22). У позовній заяві позивач вказував, що факт порушення його права власності на ланцюжок, завдав йому великих душевних переживань і моральних страждань, адже його подарували батьки на повноліття і він є дуже важливим, цінним і пам`ятним для позивача, що завдало йому великої моральної шкоди; також позивач був змушений звертатися до Національної поліції, прокуратури та суду для порушення кримінальної справи та залучати до пошуку його у ломбардах по всьому Києву своїх рідних і друзів, та безпідставно додатково витрачати немалі для нього кошти, щоб знайти і викупити належний йому ланцюг в ломбарді, а відповідачка, знаючи про існування кримінального провадження, навіть не спробувала з ним зв`язатися та компенсувати хоча б матеріальні втрати, які він поніс через її неправомірні дії. У цій справі з урахуванням встановлених обставин та розподілу тягаря доказування позивач [PERSON] довів наявність моральної шкоди та причинний зв`язок між протиправною поведінкою відповідачки та її результатом - моральною шкодою, однак відповідачка не довела відсутності протиправності її поведінки та вини в завданні моральної шкоди. З огляду на зазначене, суд при визначенні грошової компенсації моральної шкоди, з урахуванням засад розумності та справедливості, характеру правопорушення, глибини душевних страждань, вважає, що на користь позивача підлягає стягненню 50000 грн як грошова компенсація моральної шкоди. Отже, позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 44027,00 грн та грошової компенсації моральної шкоди у розмірі 50000,00 грн, а всього на суму 94027,00 грн, є обґрунтованими та підлягають задоволенню у повному обсязі. Судові витрати Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З огляду на те, що позовні вимоги задоволені судом у повному обсязі, з відповідачки на користь позивача підлягають стягненню судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 858,88 грн.

Outcome: approved