Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-23 00:00:00

1. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. В листопаді 2019 року позивачі звернулися до суду із позовом про виділення в натурі частки з об`єкта нерухомого майна, встановлення порядку користування земельною ділянкою посилаючись на те, що являються співвласниками в рівних частках (по 7/50 частин) кожний 21/50 частки житлового будинку [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвами про право на спадщину за законом від 15.02.1996 року, витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Єдиним іншим співвласником зазначеного вище будинку є [PERSON] , якій належить 29/50 частки вказаного житлового будинку,що підтверджується копією договору дарування від 14.09.1978 року, повідомленням Хмельницького БТІ від 16.10.2019 року. Зазначають, що зазначені частки вказаного житлового будинку (21/50 та 29/50) уже багато десятиліть фактично розподілені на окремі ізольовані частини тамають свої окремі входи та виходи. Просять суд взяти до уваги, що згідно існуючого порядку користування, а також свідоцтв про право на спадщину за законом від 15.02.1996року, технічного паспорту на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами кухня площею 5,0м2 приміщення №2-1; житлова кімната площею 13,0м2 приміщення №2-2; житлова кімната площею 16,5м2 приміщення №2-3; житлова кімната площею 13,9м2 приміщення №3-1; коридор площею 10,6м2 приміщення №3-2. Відповідно до висновку експерта №59/19 будівельно-технічної експертизи від 25.09.2019 року: 21/50 частка домоволодіння, яка складається з частини житлового будинку загальною площею 59,0м2, житловою площею 43,4м2, який розташованийпо [ADDRESS] , та належить [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , може бути виділена в натурі, як окремий об`єкт нерухомості. Відповідачка не надала згоду укласти договір про поділ нерухомого майна житлового будинку [ADDRESS] та припинити право спільної часткової власності на нього, спільної згоди ми не досягнули і спір між співвласниками будинку залишається невирішеним. Просять суд виділити [PERSON] та [PERSON] в\~натурі, як окремий об`єкт нерухомого майна, на праві спільної часткової власності 21/50 (63/150) частки домоволодіння [ADDRESS] ( [PERSON] власник 14/50 (42/150)частки та [PERSON] власник 7/50 (21/150) частки), яка складається із наступних приміщень у житловому будинку літ. А-1: коридор площею 4,8 м.кв., ванна площею 2,8 м.кв., коридор площею 2,2 м.кв., вітальня площею 7,6м.кв., кухня площею 10,6м.кв., житлова кімната площею 13,9 м.кв., житлова кімната площею 16,5м.кв, загальною площею 58,4м.кв., житловою площею 30,4 м.кв. та припинити право спільної часткової власності на дане домоволодіння. Стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] та [PERSON] компенсацію різниці вартості ідеальних часток та встановити порядок користування земельною ділянкою за адресою по [ADDRESS] шляхом виділення у користування [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) та [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ), на праві спільної часткової власності пропорційно до розміру їх часток у домоволодінні [ADDRESS] ( [PERSON] власник 14/50 (42/150) частки та [PERSON] власник 7/50 (21/150) частки) його частини, загальною площею 0,0196га, згідно висновку додаткової судової земельно-технічної експертизи №02/23 від 23.02.2024 року, з координатами поворотних точок відповідно до Додатку (земельна ділянка забарвлена блакитним кольором). В судове засідання представник позивачів з`явився, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача у судове засідання з`явився, заперечив проти позовних вимог. 2. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі. Ухвалою суду від 08.11.2019 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання у загальному провадженні. 23.06.2020 року ухвалою суду у справі призначено судову будівельно технічну експертизу та зупинено провадження у справі на час проведення експертизи. 19.03.2021 року ухвалою суду поновлено провадження та призначено справу у підготовче засідання на 30.06.2021 року. 17.05.2022 року позивачами уточнено позовні вимоги. Ухвалою суду 17.05.2022 року закрито підготовче засідання та справу призначено до судового розгляду на 19.07.2022 року. 31.10.22 року ухвалою суду призначено додаткову судову будівельно технічну експертизу та зупинено провадження у справі на час проведення експертизи. 05.03.2024 року ухвалою суду поновлено провадження та призначено справу до судового розгляду на 26.03.2024 року. 22.04.2024 року позивачами уточнено позовні вимоги. 24.05.2024 року ухвалено рішення по справі. 3.Фактичні обставини справи встановлені судом, зміст спірних правовідносин. Позивачі являються співвласниками в рівних частках (по 7/50 частин) кожний21/50 частки житлового будинку [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвами про право на спадщину за законом від 15.02.1996року, витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Єдиним іншим співвласником зазначеного вище будинку є [PERSON] , якій належить 29/50 частки вказаного житлового будинку,що підтверджується копією договору дарування від 14.09.1978 року, повідомленням Хмельницького БТІ від 16.10.2019 року. Зазначені частки вказаного житлового будинку (21/50 та 29/50) фактично розподілені на окремі ізольовані частини та мають свої окремі входи та виходи. Згідно даних свідоцтв про право на спадщину за законом від 15.02.1996 року, технічного паспорту на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами кухня площею 5,0м2 приміщення №2-1; житлова кімната площею 13,0м2 приміщення №2-2; житлова кімната площею 16,5м2 приміщення №2-3; житлова кімната площею 13,9м2 приміщення №3-1; коридор площею 10,6м2 приміщення №3-2. Відповідно до висновку експерта №59/19 будівельно-технічної експертизи від 25.09.2019 року: 21/50 частка домоволодіння, яка складається з частини житлового будинку загальною площею 59,0м2, житловою площею 43,4м2, який розташованийпо [ADDRESS] , та належить [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , може бути виділена в натурі, як окремий об`єкт нерухомості. Даними висновку судової будівельно-технічної експертизи №19/21 від 24.02.2022 року (а.с. 133, Т.1) підтверджено правильність висновків експерта №59/19 Хмельницького бюро технічної інвентаризації щодо фактичного відокремлення один від одного та облаштування окремими входами належних позивачам (21/50) та відповідачці (29/50) часток у житловому будинку, технічної можливості виділення частки, а також щодо конкретних приміщень, які займають сторони по справі, підтверджено технічну можливість виділення частки, належної позивачам, в натурі, як окремий об`єкт нерухомості. Зазначено, що поділ домоволодіння з технічної точки зору можливий та вказані відповідні варіанти, розрахунки компенсацій, перерозподіл ідеальних часток у власності. Даними висновку додаткової судової земельно-технічної експертизи №02/23 від 23.02.2024 року (Т.2) визначено фактичні розміри часток співвласниківу домоволодінні: частка [PERSON] та [PERSON] у домоволодінні складає 36% або 9/25 частин, загальною площею 58,4м.кв.; частка [PERSON] у домоволодінні складає 54% або 16/25 частин, загальною площею 70м.кв. Вказано технічно можливий варіант поділу домоволодіння за фактичною забудовою, окрім зазначених у попередньому висновку експертизи №19/21 від 24.02.2022року. За даним варіантом поділу, додаткового перепланування у житловому будинку не передбачається, оскільки приміщення облаштовані окремими входами та уже експлуатуються відокремлено. Даний варіант передбачає виділення в натурі 21/50 частки домоволодіння загальною площею 58,4м.кв., житловою площею 30,4м.кв., що складаються із коридора 4,8м.кв., ванни 2,8м.кв., коридора 2,2м.кв., вітальні 7,6м.кв., кухні 10,6м.кв., житлової кімнати 13,9м.кв., житлової кімнати 16,5м.кв. При цьому відхилення у вартості від вартості ідеальної частки наступне: для співвласника 29/50 частки ( [PERSON] ) на 12593грн. більше від вартості ідеальної частки; для співвласників 21/50 частки ( [PERSON] та [PERSON] ) на 12593грн. менше від вартості ідеальної частки. Згідно правової позиції Верховного Суду від 22 листопада 2023 року у справі №442/8000/21 вказано: визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників (пункт 52). У постанові Верховного Суду від 19 травня 2021року у справі №501/2148/17 зроблено висновок, що поняття «поділ» та «виділ» не є тотожними. При поділі майно, що знаходиться в спільній частковій власності, поділяється між усіма співвласниками, і правовідносини спільної часткової власності припиняються. При виділі частки правовідносини спільної часткової власності, як правило, зберігаються, а припиняються лише для співвласника, частка якого виділяється. Винятком з цього правила є ситуація, коли майно належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам, - тоді має місце поділ спільного майна. Тобто, поділ спільного майна відрізняється від виділу частки співвласника або припинення його права на частку в спільному майні однією суттєвою ознакою - у разі поділу майна право спільної часткової власності на нього припиняється. Визначено технічно можливий варіант встановлення порядку користування земельною ділянкою загальною площею 0,0546га, відповідно до перерахованих часток співвласників у фактичній забудові:виділити у користування співвласників 21/50 частки із загальної площі 0,0546 га земельної ділянки частину земельної ділянки площею 0,0196га за наступними поворотними точками - 1, 2, 3, 20, 19, 18, 17, 16, 15, 14, 13, 12, 11, 10, 9, 8, 7, 1 (ділянка забарвлена блакитним кольором); виділити у користування співвласнику 29/50 частки із загальної площі 0,0546 га земельної ділянки частину земельної ділянки площею 0,0349га за наступними поворотними точками 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 3 (ділянка забарвлена жовтим кольором). При цьому експертом зазначено, що в межах земельної ділянки забарвленої блакитним кольором за наступними поворотними точками 1, 2, 3, 20, 19, 18, 17, 16, 15, 14, 13, 12, 11, 10, 9, 8, 7, 1 підземна споруда за літ. К (погріб) не розташована. Даний варіант встановлення порядку користування земельною ділянкою ідентичний до Варіанту №2 висновку експерта №59/19 від 21.01.2020 року (а.с. 67 , т.1). Згідно пункту 7.12. Методичних рекомендацій щодо проведення досліджень з поділу, виділу та визначення порядку користування нерухомим майном, розробленні Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз . Звіт про НДР: 81 с., Київ-2017 р., варіанти поділу (встановлення порядку користування) земельної ділянки повинні максимально забезпечувати однакові умови для співвласників з урахуванням їх часток , бути наближеними до фактичного користування, якщо такий склався і забезпечує однакові умови, та забезпечувати зручне користування і експлуатацію поліпшеннями, що розташовані на земельній ділянці , по можливості виключати ділянки спільного користування. Рішенням Хмельницького міськрайонного суду від 17.05.2021 року, що набрало законної сили 01.07.2021 року у позові [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа [PERSON] про скасування записів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, відмовлено. Крім цього, рішенням Хмельницького міськрайонного суду від 25.06.2021 року, що набрало законної сили 05.08.2021 року у позові [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа [PERSON] про скасування скасування рішення державного реєстратора також, відмовлено. 4. Мотивована оцінка аргументів сторін, порушення прав. Суд вважає, що представником позивачів доведено виділення в натурі частки та розподіл земельної ділянки відповідно до часток учасників процесу та доведено належними та допустимими доказами. Представником відповідача не доведено у судовому засіданні та не представлено доказів, які спростовують позицію позивачів та не доведено у чому вирішення позовних вимог порушує законні права та інтереси відповідача. Зважаючи на викладене суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення, позивачам слід виділити в\~натурі, як окремий об`єкт нерухомого майна, на праві спільної часткової власності 21/50 (63/150) частки домоволодіння [ADDRESS] ( [PERSON] власник 14/50 (42/150)частки та [PERSON] власник 7/50 (21/150) частки), яка складається із наступних приміщень у житловому будинку літ. А-1: коридор площею 4,8 м.кв., ванна площею 2,8 м.кв., коридор площею 2,2 м.кв., вітальня площею 7,6м.кв., кухня площею 10,6м.кв., житлова кімната площею 13,9 м.кв., житлова кімната площею 16,5м.кв, загальною площею 58,4м.кв., житловою площею 30,4 м.кв. та припинити право спільної часткової власності на дане домоволодіння, стягнувши з [PERSON] на користь [PERSON] та [PERSON] компенсацію різниці вартості ідеальних часток у розмірі 12593 грн., встановлення порядку користування земельною ділянкою за адресою по [ADDRESS] має відбуватися згідно висновку експерта №02/23 від 23.02.2024року. 5.Норми права, які застосував суд та мотиви їх застосування. Згідно ст.\~356\~ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Відповідно до ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Як роз`яснено у п. 7 Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України №7\~від 04\~жовтня 1991\~року «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» при поділі жилого будинку суд зобов`язаний зазначити в рішенні, яка відокремлена (ізольована після переобладнання) частина будинку конкретно виділяється і яку частку в будинку вона складає, а також, які підсобні будівлі передаються власнику. Згідно ч.1 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Згідно ч.3 ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Якщо договір між співвласниками про порядок володіння та користування спільним майном відповідно до їхніх часток у праві спільної часткової власності посвідчений нотаріально, він є обов`язковим і для особи, яка придбає згодом частку в праві спільної часткової власності на це майно. У будь якому випадку наявне в однієї особи право не може порушувати права іншої особи (частина п`ята статті 319 ЦК України). Вимогами ст.88 ЗК визначено, що володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності . Володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюються за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. Договір про спільну часткову власність на земельну ділянку укладається в письмовій формі і посвідчується нотаріально. Учасник спільної часткової власності має право вимагати виділення належної йому частки із складу земельної ділянки як окремо, так і разом з іншими учасниками, які вимагають виділення, а у разі неможливості виділення частки - вимагати відповідної компенсації. Учасник спільної часткової власності на земельну ділянку має право на отримання в його володіння, користування частини спільної земельної ділянки, що відповідає розміру належної йому частки. Зазначені норми закріплюють загальний принцип цілісності об`єкту нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований. За цими нормами визначення правового режиму земельної ділянки перебуває у прямій залежності від права власності на будівлю і споруду. При вирішенні спору, визначаючи варіанти користування земельною ділянкою, суд повинен виходити з розміру часток кожного зі співвласників на нерухоме майно, наявності порядку користування земельною ділянкою, погодженого власниками або визначеного на підставі відповідного договору, оформленого у встановленому законом порядку. Якщо суд установить, що співвласники визначили порядок користування та розпорядження земельною ділянкою, для зміни якого підстави відсутні, він ухвалює рішення про встановлення саме такого порядку. Якщо ж погодженого або встановленого порядку користування земельною ділянкою немає, то суд установлює порядок користування земельною ділянкою з дотриманням часток кожного співвласника у нерухомому майні та забезпеченням вільного користування кожним зі співвласників належним йому майном. Відповідні висновки викладені у Верховного Суду від 08.04.2020 року у справі N759/16282/14-ц, від 15.11.2023року у справі №\~199/7810/17 (пункт 54) та в багатьох інших. У пункті 18-2\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 16 квітня 2004 року № 7 «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ»\~судам роз`яснено, що відповідно до положень статей\~81,\~116 ЗК Україниокрема земельна ділянка, земельна ділянка, одержана громадянином в період шлюбу в приватну власність шляхом приватизації, є його особистою приватною власністю, а не спільною сумісною власністю подружжя, оскільки йдеться не про майно, нажите подружжям у шлюбі, а про одержану громадянином частку із земельного фонду. Якщо на такій земельній ділянці знаходиться будинок, будівля, споруда, що є спільною сумісною власністю подружжя, то у разі поділу будинку, будівлі, споруди між подружжям та виділу конкретної частини будинку, будівлі, споруди до особи, яка не мала права власності чи користування земельною ділянкою, переходить це право у розмірі частки права власності у спільному майні будинку, будівлі, споруди відповідно до\~статті 120 ЗК України,\~статті 377 ЦК України. Аналогічні правові висновки містяться у постанові Верховного Суду України від 09 грудня 2015 року у справі № 6-814цс15, постанові Верховного Суду від 25 лютого 2019 року у справі № 199/2099/17. 6. Судові витрати. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на відповідача пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, з відповідача [PERSON] на користь [PERSON] слід стягнути 1536,80 грн. судового збору та 19804,28 грн. судових витрат, та на користь [PERSON] 3073,60 грн. судового збору. На підставі викладеного та

Outcome: approved