Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-19 00:00:00

В червні 2019р. позивач [PERSON] звернувся, в порядку адміністративного судочинства до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до відповідача Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), треті особи: [PERSON] , [PERSON] , Управління ліцензування та контролю якості медичної допомоги Міністерства охорони здоров`я України, Медичний центр «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал», в якому просив суд: - визнати протиправним та скасувати «Висновок за результатами клініко-експертної оцінки якості та обсягів наданої медичної допомоги [PERSON] в умовах Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал» ухвалений Департаментом охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 26 грудня 2018р. Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 18 лютого 2020р. по справі № 640/11087/19, позов задоволено частково. Зобов`язано Департамент охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради в особі Клініко-експертної комісії повторно розглянути питання якості наданої медичної допомоги [PERSON] в умовах Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал» з дотриманням вимог пункту 2 розділу IV Положення про Клініко-експертну комісію Міністерства охорони здоров`я України, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України № 69 від 05 лютого 2016р.) і пункту 7 Порядку контролю якості медичної допомоги, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України № 752 від 28 вересня 2012р. (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2012р. за №1996/22308). У задоволенні решти позовних вимог відмовлено. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 30 вересня 2020р. по справі № 640/11087/19, апеляційну скаргу [PERSON] - задоволено частково, рішення суду першої інстанції скасовано, провадження у справі закрито. Постановою Верховного Суду від 21 грудня 2021р. по справі № 640/11087/19, касаційну скаргу [PERSON] задоволено частково. Постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 30 вересня 2020р. скасовано, а справу направлено на новий апеляційний розгляд до Шостого апеляційного адміністративного суду. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 10 травня 2022р. по справі № 640/11087/19, апеляційну скаргу [PERSON] - задоволено частково. Рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 18 лютого 2020р. - скасовано. Провадження у справі - закрито. Роз`яснено позивачу, що даний спір підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства та про наявність у нього права протягом десяти днів з дня отримання ним даної постанови звернутися до суду із заявою про направлення справи за встановленою юрисдикцією із зазначенням відповідного суду. Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 червня 2022р. по справі № 640/11087/19, клопотання [PERSON] про передачу за підсудністю справи -задоволено. Справу № 640/11087/19, передано за підсудністю до Шевченківського районного суду м. Києва. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Шевченківського районного суду м. Києва від 04 липня 2022р. визначено головуючого суддю Волошина В.О. Ухвалами судді Шевченківського районного суду м. Києва від 08 липня, 28 липня 2022р. позов залишено без руху і надано стороні позивача строк на усунення недоліків. 26 липня 2022р. на адресу суду надійшла виправлена редакція позовної заяви [PERSON] (а.с. 194-209 т. 3) до відповідача Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: [PERSON] , та треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Начальник відділу медико-соціальної допомоги населенню Управління лікувально-профілактичної допомоги Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) [PERSON] , ТОВ «Капитал» (Медичний центр «Універсальна клініка «Оберіг»), Міністерства охорони здоров`я, Головне управління Державної казначейської служби України у м. Києві, в якій позивач просив суд: - визнати недійсним висновок за результатами клініко-експертної оцінки якості та обсягів наданої медичної допомоги [PERSON] в умовах Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал» ухвалений клініко-експертною комісією відповідача (далі по тексту - вимога № 1); - стягнути з відповідача на користь позивача в грошовому еквіваленті нанесену позивачу моральну шкоду розміром - 1500000,0 грн. (далі по тексту - вимога № 2); - стягнути з відповідача понесені судові витрати (далі по тексту - вимога № 3). Свої позовні вимоги позивач обґрунтовував тим, що його мати - третя особа [PERSON] , будучи донькою померлої [PERSON] , ініціювала подання скарги до Міністерства охорони здоров`я України, з підстав надання неякісних медичних послуг покійній [PERSON] 26 грудня 2018р. відповідач, в особі створеної ним тимчасової клініко-експертної комісії, провів виїзну клініко-експертну оцінку якості надання медичної допомоги його бабусі - [PERSON] в умовах Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал». Того ж дня, було складено висновок за результатами клініко-експертної комісії якості та обсягів надання медичної допомоги [PERSON] в умовах Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал». На думку позивача, оскаржуваний висновок клініко-експертної оцінки якості та обсягів наданої медичної допомоги [PERSON] складений неповно та містить недостовірну інформацію, від якої залежить обґрунтованість та неупередженість цього висновку. Також позивач вважає, що при проведенні клініко-експертної оцінки, не були опрацьовані всі медичні документи, та порушенні Положення про Клініко-експертну комісію Міністерства охорони здоров`я України, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України № 69 від 05 лютого 2016р. та положення Порядку контролю якості медичної допомоги, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України № 752 від 28 вересня 2012р. Позивач вважає, що до складу тимчасової клініко-експертної комісії відповідач не повинен був включати [PERSON] , який на час складання висновку клініко-експертної оцінки, був працівником (лікарем - анестезіологом) Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал», отримував заробітну плату в цьому Медичному центрі та приймав участь, як лікар центру в проведенні лікування покійної [PERSON] , оскільки існував «конфлікт інтересів», працівник (лікар) медичного центру входить до складу клініко-експертної комісії, яка оцінює якість надання медичної допомоги пацієнту цього ж медичного центру. Внаслідок неналежного проведення клініко-експертної оцінки якості надання медичної допомоги померлій [PERSON] , позивачу спричинена моральна шкода, яку він оцінив в 1500000,0 грн. Оскільки в досудовому порядку вирішити спір не можливо позивач вимушений був звернутись до суду з вказаним позовом. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02 серпня 2022р. відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження призначено справу в підготовче засідання. 19 серпня, 02 вересня 2022р. на адресу суду надійшли письмові пояснення на позов від третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні відповідача: Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві (а.с. 6-11, 47-52 т. 4), в яких одночасно третя особа клопотала перед судом про подальший розгляд справи у відсутність свого представника. 30 серпня 2022р. на адресу суду надійшов відзив на позов (а.с. 13-22 т. 4), в якому відповідач проти позову заперечив, зазначивши, що тимчасова клініко-експертна комісія діяла, в установленому законом порядку, та оскільки до роботи тимчасової клініко-експертної комісії не залучався експерт та відповідно не було складено експертний висновок. Також на думку сторони відповідача безпідставними є твердження позивача, що під час роботи тимчасової клініко-експертної комісії, членами комісії були взяті до уваги неналежним чином засвідчені копії медичних документів, оскільки члени тимчасової клініко-експертної комісії працювали саме з оригіналами медичних документів. Необґрунтованими на думку відповідача є і твердження позивача про наявність «конфлікту інтересів», у зв`язку з включенням до складу тимчасової клініко-експертної комісії [PERSON] Безпідставними та необґрунтованими на думку сторони відповідача є вимоги позивача про відшкодування моральної шкоди, оскільки не надані належні і допустимі докази всіх складових наявності такої шкоди, при цьому на думку відповідача він не несе відповідальність за результатами роботи та висновками тимчасової клініко-експертної комісії. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 01 березня 2023р. закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду по суті. 03 травня 2023р. на адресу суду надійшли письмові пояснення та міркування від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: ТОВ «Капитал» (Медичний центр «Універсальна клініка «Оберіг») (а.с. 168-174 т. 4). В судовому засіданні позивач заявлені позовні вимоги підтримав в повному обсязі, з підстав, наведених у позові, просив суд позов задовольнити. Представники: відповідача, третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні відповідача ТОВ «Капитал» (Медичний центр «Універсальна клініка «Оберіг») проти позову заперечили, з підстав, наведених у відзиві, письмових поясненнях, просили суд залишити позов без задоволення. Решта третіх осіб, в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені в установленому законом порядку, при цьому треті особи: [PERSON] , Міністерство охорони здоров`я, Головне управління Державної казначейської служби України у м. Києві клопотали перед судом про розгляд справи у їх відсутність, інші треті особи поважності причин неявки не повідомили. Суд, заслухавши пояснення позивача, представників відповідача, третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні відповідача ТОВ «Капитал» (Медичний центр «Універсальна клініка «Оберіг»), розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, третя особа на стороні позивача [PERSON] , яка є матір`ю позивача і донькою [PERSON] , була ініціатором скарг до Міністерства охорони здоров`я України про неякісну медичну допомогу покійній [PERSON] . [PERSON] у своєму зверненні до МОЗ України зазначала про залучення [PERSON] та [PERSON] до проведення клініко-експертної комісії. 26 грудня 2018р. Департамент охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) провів виїзну клініко-експертну оцінку якості надання медичної допомоги [PERSON] в умовах Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал». 26 грудня 2018р. клініко-експертна комісія відповідача, діяла на підставі наказу від 22 грудня 2018р. № 1336 «Про створення тимчасової клініко-експертної комісії», виданого Департаментом охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). Відповідно до «Висновку за результатами клініко-експертної комісії якості та обсягів надання медичної допомоги [PERSON] в умовах Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал» (а.с. 155-157 т. 4), який складено на підставі наказу МОЗ України № 752, було опрацьовано: 1. Звернення [PERSON] від 18 грудня 2018р. №061/КО-6054; 2. Копію медичної картки стаціонарного хворого [PERSON] № 2121 Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал»; 3. Клінічний протокол «Порядок надання медичної допомоги при проведенні реконстуктивно-відновлювальних втручань на кишківнику» Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал»; 4. Клінічний протокол надання медичної допомоги при перитоніті та внутрішньочеревному абсцесі Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал»; 5. Протокол надання медичної допомоги в гострому періоді ішемічного інсульту у дорослих Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал»; 6. Клінічний протокол «Порядок надання медичної допомоги хворим з кишковими норицями Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал»; 7. Ліцензію на медичну практику Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал»; 8. Акредитаційний сертифікат Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал»; 9. Сертифікати лікарів-спеціалістів Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал», що надавали медичну допомогу [PERSON] . Висновки: 1. Медична допомога громадянці [PERSON] в умовах Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал» надана у відповідності до клінічних протоколів «Порядок надання медичної допомоги при проведенні реконструктивно- відновлювальних втручань на кішківнику» Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал». 2. Ускладнення, а саме ятрогенне пошкодження селезінки (спленктомія 21 листопада 2018р.), множинні десерозації тонкої кишки в процесі вісцеролізу були обумовлені основним захворюванням та спайковим процесом у черевній порожнині, як наслідок оперативного втручання з приводу гострої кишкової непрохідності. Подальший післяопераційний перебіг ускладнився серозно - фібринозним перитонітом, що призвело до динамічної кишкової непрохідності та розвитку інтоксикаційного синдрому, з наступним розвитком полі органної недостатності. 3. Під час першого оперативного втручання у зв`язку з виявленими змінами у черевній порожнині оперуючим хірургом [PERSON] було змінено план оперативног втручання без узгодження з завідувачем хірургічного відділення, керівництвом Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал» та родичами пацієнтки. 4. У медичній картці стаціонарного хворого [PERSON] № 2121 Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал» наявна форма «003-6/о «Інформована добровільна згода пацієнта на проведення діагностики, лікування та на проведення операції та знеболення, яка підписана пацієнткою. Виявлені недоліки: 1. Лікарем - хірургом [PERSON] не було об`єктивно оцінено характер післяопераційних змін у черевній порожнині, в зв`язку з чим обрано невірну тактику оперативного втручання. З матеріалів справи вбачається, що [INFO] [PERSON] померла. Так, наказом Міністерства охорони здоров`я України від 28 вересня 2012р. № 752, затверджено Порядок контролю якості медичної допомоги (далі - по тексту Порядок №752), який було розроблено з метою впровадження та організації роботи щодо управління якістю медичної допомоги. Згідно із пунктом 2 Порядку № 752 він спрямований на забезпечення одержання пацієнтами медичної допомоги належної якості. За приписами пунктів 7 та 8 Порядку № 752, контроль якості надання медичної допомоги здійснюється за такими складовими: структура, процес та результати медичної допомоги; організація надання медичної допомоги; контроль за реалізацією управлінських рішень; відповідність кваліфікаційним вимогам медичних працівників, у тому числі керівників закладів охорони здоров`я; вивчення думки пацієнтів щодо наданої медичної допомоги; забезпечення прав та безпеки пацієнтів під час надання їм медичної допомоги. Контроль якості наданої медичної допомоги проводиться у випадках смерті пацієнтів, первинного виходу на інвалідність осіб працездатного віку, розбіжності встановлених діагнозів, недотримання закладами охорони здоров`я стандартів медичної допомоги (медичних стандартів), клінічних протоколів, табелів матеріально-технічного оснащення, а також у випадках, що супроводжувалися скаргами пацієнтів та/або близьких осіб, які доглядають за пацієнтами, шляхом клініко-експертної оцінки якості та обсягів медичної допомоги. Клініко-експертна оцінка якості та обсягів медичної допомоги здійснюється шляхом експертизи клінічних питань діагностики, лікування та реабілітації медичними радами закладів охорони здоров`я, клініко-експертними комісіями Міністерства охорони здоров`я України та/або управлінь охорони здоров`я протягом 30 днів з дня надходження відповідного звернення або з ініціативи Міністерства охорони здоров`я України, про що складається висновок за результатами клініко-експертної оцінки за формою, наведеною в додатку до цього Порядку. Наказом Міністерства охорони здоров`я України «Про організацію клініко-експертної оцінки якості надання медичної допомоги та медичного обслуговування» від 05 лютого 2016 р. № 69 (далі по тексту - Наказ № 69) було затверджено Положення про клініко-експертну комісію Міністерства охорони здоров`я України (далі по тексту - Положення про КЕК МОЗ) та Положення про клініко-експертну комісію Міністерства охорони здоров`я Автономної Республіки Крим, структурних підрозділів з питань охорони здоров`я обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій (далі по тексту - Положення про КЕК відповідного органу охорони здоров`я). Відповідно до цих Положень робота КЕК (МОЗ та відповідного органу охорони здоров`я) забезпечується ідентично. Відмінним є те, що КЕО якості надання медичної допомоги та медичного обслуговування КЕК МОЗ проводиться після розгляду скарг КЕК відповідного органу охорони здоров`я. Також КЕО якості надання медичної допомоги та медичного обслуговування КЕК МОЗ проводиться у разі незгоди заявника з висновком за результатами КЕО КЕК відповідного органу охорони здоров`я. МОЗ здійснює координаційну, консультативну та дорадчу функції з питань організації роботи КЕК чи відповідного органу охорони здоров`я. За загальними принципами указаних Положень затверджених Наказом №69, КЕК (КЕК МОЗ) є консультативно-дорадчим органом, діючим на постійній (без виїзду на місце конкретного випадку) або тимчасовій основі (у разі виїзду на місце конкретного випадку), що утворюється для колегіального розгляду звернень фізичних та юридичних осіб, правоохоронних органів щодо клініко-експертних питань профілактики, діагностики, медичного лікування, реабілітації, оцінки якості надання медичної допомоги та медичного обслуговування за конкретними випадками у закладах охорони здоров`я незалежно від форми власності та підпорядкування (далі - ЗОЗ) та фізичних осіб - підприємців, що провадять господарську діяльність у сфері охорони здоров`я у відповідній адміністративно-територіальній одиниці України (далі - ФОП ). Підставою для розгляду КЕК (КЕК МОЗ) відповідних клінічних питань профілактики, діагностики, медичного лікування та реабілітації у ЗОЗ та ФОП і здійснення клініко-експертної оцінки якості медичної допомоги та медичного обслуговування відповідно до цього Положення є наказ відповідного органу (МОЗ/відповідний орган охорони здоров`я). Рішення про утворення або ліквідацію КЕК (КЕК МОЗ), її кількісний та персональний склад затверджуються наказами відповідного органу (МОЗ/відповідний орган охорони здоров`я). Основним завданням КЕК (КЕК МОЗ) є проведення експертної оцінки запитуваної КЕК (КЕК МОЗ) документації, яка передбачає клініко-експертну оцінку якості надання медичної допомоги та медичного обслуговування шляхом експертизи первинної облікової документації, клінічних питань профілактики, діагностики, лікування та реабілітації, наявності відповідної кваліфікації спеціалістів за напрямом надання медичної допомоги та медичного обслуговування відповідно до вимог клінічних протоколів надання медичної допомоги, нормативно-правових актів у сфері охорони здоров`я. Клініко-експертна оцінка якості надання медичної допомоги та медичного обслуговування проводиться у випадках смерті пацієнтів, розбіжності встановлених діагнозів, недотримання ЗОЗ або ФОП стандартів медичної допомоги та медичного обслуговування, клінічних локальних протоколів, табелів матеріально-технічного оснащення, а також у випадках, що супроводжувалися скаргами заявника та/або особи, яка представляє інтереси заявника. Клініко-експертна оцінка якості надання медичної допомоги та медичного обслуговування проводиться протягом 30 календарних днів з дня надходження запиту чи звернення фізичної або юридичної особи. У разі неможливості прийняття рішення за цей час строк розгляду може бути продовжений на 15 календарних днів. За результатами проведеної клініко-експертної оцінки якості надання медичної допомоги та медичного обслуговування складається Експертний висновок за формою, наведеною у додатку до цього Положення, який затверджується висновком за результатами клініко-експертної оцінки КЕК (КЕК МОЗ) за формою, наведеною у додатку до Порядку контролю якості медичної допомоги, затвердженого наказом МОЗ України від 28 вересня 2012р. № 752, зареєстрованого в МЮ України 28 листопада 2012р. за № 1996/22308 (далі по тексту - висновок КЕО). Повторна клініко-експертна оцінка якості надання медичної допомоги та медичного обслуговування одного й того самого громадянина з одного й того самого питання КЕК (КЕК МОЗ) не проводиться. На засіданні КЕК (КЕК МОЗ) у разі потреби або за особистою ініціативою може бути присутній заявник та/або особа, яка представляє інтереси заявника. До прав та обов`язків КЕК (КЕК МОЗ), у відповідності до приписів розділу III Положень затверджених Наказом № 69, належать, зокрема: залучення до проведення клініко-експертної оцінки якості надання медичної допомоги та медичного обслуговування експертів КЕК (КЕК МОЗ) та/або інших спеціалістів за наявності відповідної кваліфікації за напрямом надання медичної допомоги та медичного обслуговування (за їх згодою) для надання Експертного висновку; витребування у Міністерства охорони здоров`я Автономної Республіки Крим, структурних підрозділів з питань охорони здоров`я обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій, ЗОЗ, установ, підприємств, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування або ФОП інформації (матеріалів) з питань, що належать до повноважень КЕК (КЕК МОЗ). У пунктах 1-3 розділу IV Положень затверджених Наказом № 69 зазначено, що до складу КЕК (КЕК МОЗ) входять працівники відповідного органу охорони здоров`я (МОЗ), спеціалісти, які мають відповідну кваліфікацію за спеціальністю, а також можуть входити інші фахівці та представники громадських організацій, асоціацій у сфері охорони здоров`я, представники професійних спілок, їх об`єднань у сфері охорони здоров`я, організацій роботодавців, їх об`єднань у галузі охорони здоров`я (за їх згодою). КЕК (КЕК МОЗ) проводить клініко-експертну оцінку якості надання медичної допомоги та медичного обслуговування, а саме оцінює: структуру, процеси та результати медичної допомоги та медичного обслуговування; якість надання медичної допомоги та медичного обслуговування; дотримання Основ законодавства України про охорону здоров`я; відповідність кваліфікаційним вимогам медичних працівників, у тому числі керівників ЗОЗ; вивчення думки пацієнтів щодо наданої медичної допомоги та медичного обслуговування; забезпечення прав та безпеки пацієнтів під час надання їм медичної допомоги та медичного обслуговування. Під час проведення КЕК (КЕК МОЗ) клініко-експертної оцінки якості надання медичної допомоги та медичного обслуговування без виїзду на місце конкретного випадку опрацьовуються офіційно надіслані копії (з печаткою закладу та підписом головного лікаря або заступника головного лікаря) або оригінали запитуваної документації. Відповідно до пунктів 7, 8, 9,12, 13 Розділу IV Положень затверджених Наказом № 69 до складу КЕК (КЕК МОЗ) входять: голова, заступники голови (не більше двох), секретар та члени комісії. Члени КЕК (КЕК МОЗ) беруть участь у засіданнях КЕК (КЕК МОЗ) особисто та повинні забезпечувати конфіденційність отриманої інформації. У разі відсутності члена КЕК (КЕК МОЗ) (відрядження, хвороба, відпустка) на засіданні КЕК повинна бути особа, кандидатуру якої надає відсутній член КЕК за погодженням голови комісії. Персональний склад КЕК (КЕК МОЗ) затверджується наказом відповідного органу охорони здоров`я (МОЗ). Голова КЕК (КЕК МОЗ), що очолює комісію: контролює підготовку документів до засідання КЕК (КЕК МОЗ) та дотримання строків їх розгляду; визначає строк роботи експерта; визначає дату, час, місце проведення та порядок денний засідання; контролює питання щодо уникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів членів КЕК (КЕК МОЗ). У випадку відсутності голови КЕК (КЕК МОЗ) роботу організовує один із його заступників. До роботи в КЕК (КЕК МОЗ) можуть бути залучені експерти з вищою освітою (за їх згодою). Експерт КЕК (КЕК МОЗ) проводить експертизу наданої документації (далі - експертиза) згідно з наказом відповідного органу охорони здоров`я (МОЗ) та за дорученням голови КЕК (КЕК МОЗ). Експерт КЕК (КЕК МОЗ) має право: відмовитись від проведення експертизи до її початку, мотивуючи причину відмови (відпустка, відрядження, хвороба, сімейні обставини) з наданням копій підтвердних документів; запитувати додаткову інформацію (матеріали) від ЗОЗ та/або ФОП, щодо яких проводиться експертиза; запрошувати у разі потреби особу, щодо якої проводиться експертиза, для медичного огляду та надання Експертного висновку; надавати рекомендації ЗОЗ та/або ФОП стосовно усунення виявлених порушень. До обов`язків експерта КЕК (КЕК МОЗ) відносяться: надання об`єктивної та обґрунтованої оцінки якості надання медичної допомоги та медичного обслуговування у випадку, що ним розглядався; звітування КЕК (КЕК МОЗ) про результати проведеної ним експертизи з наданням Експертного висновку; надання голові КЕК (КЕК МОЗ) інформації про перебіг експертизи; забезпечення конфіденційності отриманої інформації. Відповідно до положень пунктів 21-26 Розділу IV Положень затверджених Наказом № 69 за результатами клініко-експертної оцінки якості надання медичної допомоги та медичного обслуговування експерти КЕК (КЕК МОЗ) надають (до структурного підрозділу МОЗ, який є відповідальним за організацію та координацію діяльності КЕК МОЗ), Експертний висновок. Висновок КЕО, складений за результатами проведення клініко-експертної оцінки якості надання медичної допомоги та медичного обслуговування, підписується всіма членами КЕК (КЕК МОЗ). Висновок КЕО ухвалюється простою більшістю голосів присутніх на засіданні членів КЕК (КЕК МОЗ). У разі рівного розподілу голосів вирішальним є голос головуючого на засіданні. КЕК (КЕК МОЗ) подає копію висновку (висновок) КЕО до структурного підрозділу МОЗ України, що є відповідальним за організацію та координацію діяльності КЕК (КЕК МОЗ), який контролює виконання рекомендацій, вказаних у висновку КЕО. Під час розгляду касаційної скарги [PERSON] , в порядку адміністративного судочинства по справі № 640/11087/19, Верховний Суд в постанові від 21 грудня 2021р. звернув увагу, що при розгляді по суті спору у справах, у яких оспорюються висновок КЕК, суд не може здійснювати власну оцінку обґрунтованості прийняття певного висновку, оскільки суди не є спеціалізованими установами в медичній сфері і тому оцінка висновку КЕК виходить за межі необхідного дослідження в контексті застосування норм матеріального права. Суди вправі перевіряти законність висновку КЕК лише в межах дотримання процедури прийняття цього висновку на підставі приписів Наказу № 69, затверджених ним Положення про КЕК МОЗ, Положення про КЕК відповідного органу охорони здоров`я та Порядку № 752. З`ясуванню підлягає саме правомірність винесення відповідачем оскаржуваного висновку у відповідності до вимог чинного законодавства, тобто в межах повноважень та у спосіб, передбачений відповідними нормативно-правовими актами. Отже, висновок КЕО КЕК органу охорони здоров`я не може бути скасований. Одночасно, передбачена законодавством можливість оскарження такого висновку не виключає підстав для визнання його недійсним судом - у разі виявлення фактів порушення процедури перевірки якості, а КЕК Міністерства - у разі виявлення невідповідності приписам пункту 2 розділу IV Положення про КЕК МОЗ та пункту 7 Порядку № 752. Так, під час засіданні клініко-експертної комісії Департаменту охорони здоров`я від 26 грудня 2018р. (копія протоколу - а.с. 150-154 т.4), на засіданні комісії були присутні сім членів комісії, включаючи голову ( [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ), а також члени сім`ї пацієнта [PERSON] без зазначення хто саме. Крім того, за змістом цього протоколу вбачається, що члени сім`ї [PERSON] не були запрошені завчасно на засідання комісії. В судовому засіданні представник відповідача не міг пояснити суду цю обставину. Як, і не міг пояснити представник відповідача, протягом всього часу розгляду справи в суді, чому протокол не містить відомостей, яким чином були оголошені результати голосування кожного члена комісії, за наслідками засідання, та чому надана стороною відповідача копія висновку за результатами клініко -експертної оцінки якості та обсягів наданої медичної допомоги [PERSON] в умовах Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал» від 26 грудня 2018р. не містить підпис члена комісії [PERSON] . Зі змісту протоколу засідання КЕК від 26 грудня 2018р. вбачається, що члени комісії ознайомилися лише з первісною медичною документацією пацієнта [PERSON] , коли і на підставі чого була надана ця документація, та в якому обсязі, протокол не містить. В судовому засіданні представник відповідача не могла пояснити суду ці обставини. Як і було залишено без відповіді питання суду, коли членами КЕК були дослідженні, як зазначено у висновку за результатами клініко - експертної оцінки якості та обсягів наданої медичної допомоги [PERSON] в умовах Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал» наступні документи: клінічний протокол «Порядок надання медичної допомоги при проведенні реконстуктивно-відновлювальних втручань на кишківнику» Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал»; клінічний протокол надання медичної допомоги при перитоніті та внутрішньочеревному абсцесі Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал»; протокол надання медичної допомоги в гострому періоді ішемічного інсульту у дорослих Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал»; клінічний протокол «Порядок надання медичної допомоги хворим з кишковими норицями Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал»; ліцензія на медичну практику Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал»; акредитаційний сертифікат Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал»; сертифікати лікарів-спеціалістів Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» ТОВ «Капитал», що надавали медичну допомогу [PERSON] . Проте що члени клініко - експертної комісії, здійснили дослідження вищезазначених документів протокол засідання не містить. В судовому засіданні позивач звертав увагу суду, що до складу членів комісії входив [PERSON] - ректор, професор кафедри хірургії, анестезіології та інтенсивної терапії Національного медичного університету ім. О.О. Богомольця, який також був лікарем-анестезіологом Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг», який приймав участь у лікуванні [PERSON] , оглядав її, консультував, призначав лікування. В свою чергу представник третьої особи ТОВ «Капитал» (Медичний центр «Універсальна клініка «Оберіг») наголошував перед судом, що останній ніколи не був штатним працівником товариства, проте доводи позивача, що відповідно до декларацій про майновий стан (НАЗК) [PERSON] отримував заробітну плату в товаристві спростовані не були. На думку суду, має місце наявність реального конфлікту інтересів, оскільки [PERSON] є заінтересованої особою, оскільки одночасно перебуває в трудових відносинах з товариством та входить до складу комісії, яка перевіряє якість та обсяги наданої медичної допомоги [PERSON] , в умовах Медичного центру «Універсальна клініка «Оберіг» цього товариства. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що вимога № 1, ґрунтується на вимогах закону, а тому підлягає задоволенню. Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Згідно зі ст. 56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову та моральну шкоду передбачені нормами ст. ст. 1166, 1167 ЦК України, відповідно до яких шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини. Відповідно до ст. 1174 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цієї особи. У пункті 32 постанови Великої Палати Верховного Суду від 12 березня 2019р. у справі № 920/715/17 (провадження № 12-199гс18) зроблений висновок про те, що застосовуючи статті 1173, 1174 ЦК України, суд має встановити: по-перше, невідповідність рішення, дії чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування чи відповідно їх посадової або службової особи вимогам закону чи іншого нормативного акта; по-друге, факт заподіяння цим рішенням, дією чи бездіяльністю шкоди фізичній або юридичній особі. За наявності цих умов є підстави покласти цивільну відповідальність за завдану шкоду саме на державу, Автономну Республіку Крим або орган місцевого самоврядування. Стаття 23 ЦК України передбачає право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, яка полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Відповідно до частини третьої цієї статті розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. З аналізу статей 23, 1174 ЦК України випливає, що моральна шкода, завдана фізичній особі незаконною бездіяльністю посадової особи при здійсненні нею своїх повноважень відшкодовується державою, при визначені розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Необхідною підставою для притягнення органу державної влади до відповідальності у вигляді стягнення шкоди є наявність трьох умов: неправомірні дії цього органу, наявність шкоди та причинний зв`язок між неправомірними діями і заподіяною шкодою, довести наявність яких має саме позивач, звертаючись до суду з позовом про стягнення шкоди на підставі ст. 1174 ЦК України. Відсутність будь-якої з зазначених умов виключає настання цивільно-правової відповідальності відповідача у вигляді покладення на нього обов`язку з відшкодування моральної шкоди. Наявність цих умов у межах розгляду цивільної справи має довести позивач. Згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України). Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно із ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У відповідності з ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Відповідно до ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб. Враховуючи те, що суд прийшов до висновку про задоволення вимоги № 1, беручи до уваги висновки Європейського суду з прав людини в рішенні від 15 листопада 2007р. справа «Бендерський проти України» (заява № 22750/02) (п. 59, 61), а також те, що позивач, як родич покійної [PERSON] понад шість років не в змозі отримати інформацію чи належної якості та обсягу отримала його бабуся [PERSON] медичну допомогу, тривалість судового розгляду справи, суд приходить до висновку,

Outcome: partial