Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-13 00:00:00

1.Стислий виклад вимог і заперечень (аргументів) учасників справи Позивач просить суд визнати недійсними електронні торги з реалізації арештованого майна боржника ТОВ «СПМК-17 транспортного засобу спеціалізованого вантажного сідлового тягача-Е, марки Mersedes-Benz Actros 1841LS, 2013 року випуску, р/н [NUMBER] ; визнати недійсним протокол про проведення електронних торгів №576031 від 07.09.2022 року щодо продажу лоту №515966 (транспортного засобу спеціалізованого вантажного сідлового тягача-Е, марки Mersedes-Benz Actros 1841LS, 2013 року випуску, р/н [NUMBER] ) ; визнати недійсним акт приватного виконавця про проведення електронних торгів, складеного 08.12.2022 про проведеного електронного аукціону з реалізації майна - транспортного засобу спеціалізованого вантажного сідлового тягача-Е, марки Mersedes-Benz Actros 1841LS, 2013 року випуску, р/н [NUMBER] та припинення права власності [PERSON] на транспортний засіб - спеціалізований вантажний сідловий тягач - Е, марки Mersedes-Benz Actros 1841LS, 2013 року випуску, р/н [NUMBER] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що звернення стягнення на майно позивача та його реалізація відбувалась під час наявності арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва від 02.09.2021 у справі №490/5308/21 та передачі майна на відповідальне зберігання Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, що є підставою для визнання правочину по відчуженню майна недійсним. Представник відповідача приватного виконавця Колечко Д.М. заперечувала проти задоволення позову, наполягаючи на тому, що під час проведення виконавчих дій, пов`язаних із виконанням рішення Господарського суду Одеської області про стягнення заборгованості з позивача, було звернуто стягнення на майно боржника та перевірено відсутність будь-яких обмежень у реалізації цього майна , а у подальшому про наявність такого обмеження виконавцю не було належним чином повідомлено як самим боржником так і іншими особами ( копія ухвали не була направлена виконавцю) а крім того, сам факт звернення стягнення не порушує права самого боржника так як стягнення було здійснено по існуючому зобов`язанню. 2. Процесуальні дії у справі \~ \~ \~ \~Позовна заява надійшла до Приморського районного суду м. Одеси 15.06.2023 року ( т.1 а/ 1с ). Ухвалою судді Приморського районного суду м. Одеси Павлика І.А. від 20.07.2023 року справа була направлена до Київського районного суду м. Одеси за підсудністю , за зареєстрованим місцем проживання відповідача [PERSON] ( т. 1 а/с 57). \~ \~ \~ \~Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м. Одеси \~ \~ \~ \~від 17.08.2023 головуючим визначено Луняченко В.О. ( т.1 а/с 61 ). \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 21.08.2023 року позовна заява була залишена без руху у звязку з несплатою судового збору позивачем ( т.1 а/с 62 ). \~ \~ \~ \~Згідно квитанції АТ « Таскомбанк» ІD: 8977-6163-9009-1450 від 29.08.2023 позивачем було оплачено судовий збір у розмірі 8588,80 грн. ( т.1 а/с 69). \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 18.09.2023 було відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження ( т.1 а/с 71). \~ \~ \~ \~03.10.2023 від приватного виконавця Колечко Д.М. надано відзив на позовну заяву із запереченнями проти задоволення позову та копії матеріалів виконавчого провадження № 65275221 по примусовому виконанню наказу №916/2163/19 виданого 27.12.2019 Господарським судом Одеської області про стягнення заборгованості з ТОВ « СПМК-17» на користь ТОВ « Альянс Енерго Трейд» у сумі 47\~964\~230,83 грн та пені у розмірі 5\~157\~713 ,28 грн, а також 3% річних у розмірі 448\~980,58 грн і інфляційних витрат у розмірі 66\~728,70 грн, та витрат по сплаті судового збору у сумі 672\~350 ,00 грн ( т.1 а/с 81). \~ \~ \~ \~Підготовче провадження було закрито з призначенням справи до розгляду по суті ухвалою від 23.11.2023 ( т.3 а/с 17). 16.01.2024 року представником позивача було подано відповідь на відзив (т.3 а/с 25). Представником позивача також 03.05.2024 року подана заява про зміну (доповнення ) підстав позову , яка не була прийнята судом, у звязку із тим, що у заяві зазначені як нові докази наявність рішення РНБО від 15.04.2021 про застосування до ТОВ «СПМК-17» обмежень у вигляді зупинення виконання економічних та фінансових зобов`язань та заявлені нові підстави позову, пов`язані з вказаними доказами та обставинами. 3. Фактичні обставини, встановлені судом та оцінка доказів Як встановлено у судовому засіданні на примусовому виконанні у приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М. перебуває виконавче провадження № 65275221, відкрите згідно постанови від 26.04.2021 року, на підставі наказу №916/2163/19 виданого 27.12.2019 Господарським судом Одеської області про стягнення заборгованості з ТОВ «СПМК-17» на користь ТОВ « Альянс Енерго Трейд» у сумі 47\~964\~230,83 грн та пені у розмірі 5\~157\~713 ,28 грн, а також 3% річних у розмірі 448\~980,58 грн і інфляційних витрат у розмірі 66\~728,70 грн., та витрати по сплаті судового збору у сумі 672\~350 ,00 грн. \~ \~ \~ \~Також 26.04.2021 року виконавцем у рамках вказаного виконавчого провадження винесена постанова про арешт майна боржника. Згідно повідомлень ПАТ «Укрпошти», які містяться у матеріалах виконавчого провадження, постанови про відкриття виконавчого провадження та про арешт майна боржника були вручені представникам боржника 06.05.2021 року. У звязку із частковим добровільним виконанням зобов`язань боржником перед стягувачем, постановою від 05.05.2021 року було внесено зміни до розмір заборгованості , із зазначенням наявної суми заборгованості у розмірі 6\~345\~772,56 грн. Постановою від 14.06.2021 року приватним виконавцем було описано та арештовано майно боржника у вигляді 11 транспортних засобів у томі числі і на транспортний засіб спеціалізований вантажний сідловий тягач-Е, марки Mersedes-Benz Actros 1841LS, 2013 року випуску, р/н [NUMBER] ., та вказані транспортні засоби були передані на відповідальне зберігання ТОВ «Віста-К». У зв`язку із недосягненням сторонами виконавчого провадження домовленості про вартість описаного та арештованого майна, постановою від 22.06.2021 року було призначено суб`єкта оціночної діяльності [PERSON] , згідно звіту якої від 29.06.2021 року ринкова вартість транспортного засобу визначена у 798\~251,00 грн., про що було повідомлено сторони виконавчого провадження. 15.07.2021 року приватним виконавцем була винесена постанова про звернення стягнення на майно боржника, та до ДП «СЕТАМ» подана заявка на реалізацію, про що повідомлено боржника, а 16.07.2021 року повідомлення щодо реалізації вказаного майна опубліковано на сайті ДП «Сетам». Перші торги не відбулись у звязку із відсутністю попиту на майно. Ухвалою від 26.07.2021 року по справі №916/2163/19 постановленою Господарським судом Одеської області, було задоволено заява боржника та відстрочено виконання рішення суду терміном на один рік, до 26.07.2022 року, на підставі чого приватним виконавцем було винесено постанову про зупинення виконавчого провадження 29.07.2021 року. 27.07.2022 року постановою приватного виконавця було поновлено виконання рішення суду та поновлені торги , яки були призначені та відбулись 07.09.2022 року за ціною 957\~901,35 грн. У звязку із надходженням до приватного виконавця ухвали від 08.09.2022 року по справі №916/2163/19 Господарського суду Одеської області про відстрочення виконання рішення суду терміном на один рік, постановою від 12.09.2022 було зупинено виконавче провадження. 26.09.2022 року представник боржника ТОВ «СПМК-17» звернувся до Господарського суду Одеської області зі скаргою на бездіяльність приватного виконавця Колечка Д.М. щодо неправомірних дій по відсутності невідкладного зупинення виконавчих дій після винесення судом ухвали від 08.09.2023 року , та ухвалою суду , залишеної без змін постановою апеляційної інстанції від 15.06.2023 року , було встановлено дотримання приватним виконавцем вимог законодавства. Водночас ухвалою слідчого судді Центрального районного суду Миколаївської області від 09 лютого 2022 року у справі № 490/5308/21 розглянувши клопотання у кримінальному провадженні , внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.06.2021 року за №42021152020000039, у звязку із тим, що невстановлені особи на території асфальтних заводів здійснюють систематичне забруднення атмосферного повітря , шляхом викиду промислового виробництва в повітря , що створює небезпеку для довкілля , а на території одного з таких заводів, знаходяться адміністративні та виробничі потужності ТОВ « СПМК-17» , з метою недопущення зникнення , втрати, знищення, перетворення, пересування та відчуження майна, було накладено арешт на всі активи , що перебувають у власності ТОВ « СПМК-17» , в тому числі і на автомобіль марки Mersedes-Benz, р/н [NUMBER] . У подальшому ухвалою слідчого судді Миколаївського районного суду Миколаївської області Войнаровського М.М. від 09 листопаду 2022 року у справі № 945/1159/22 , арештовані у рамках кримінального провадження №2021152020000039 речі були передані Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів. Оскільки постановою Південно-Західного апеляційного господарського суду від 06.12.2022 року ухвала Господарського суду про повторне відстрочення виконання рішення суду була скасована , постановою приватного виконавця від 08.12.2022 року виконавче провадження було відновлено та покупцю майна з прилюдних торгів від 07.09.2022 [PERSON] у той ж день 08.12.2022 року видано акт про проведені електронні торги , та винесено постанову про зняття арешту з реалізованого майна. 4. Норми права , якими врегульовані спірні правовідносини Цивільний процесуальний кодекс України ( далі ЦПК України ) визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави ( ч.1 ст. 2 ЦПК України ). Суд при розгляді справи керується принципом верховенства права, розглядаючи справи відповідно до\~Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, та застосовуючи при розгляді справ, зокрема,\~Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод\~1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права ( ч.1,2 та 4 ст. 10 ЦПК України ). У відповідності до вимог п.4 ст. 264 ЦПК України при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладених у постановах Верховного Суду. Правовідносини пов`язані із визнання електронних торгів недійними та припинення права власності покупця врегульовано Цивільним кодексом України ( далі ЦК України ). Відповідно до частини першої статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними\~актами цивільного законодавства. Відповідно до частини четвертої\~статті 656 ЦК України\~до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Результат аналізу частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України дає підстави для висновку, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами договору купівлі-продажу є продавець і покупець. Частиною першою\~статті 215 ЦК України\~передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою третьою, п`ятою та шостою\~статті \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~203 цього Кодексу, зокрема, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Відповідно до частини третьої\~статті 215 ЦК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин). Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх \~\~\~\~ у добровільному порядку, регламентуються\~Законом України від 02 червня\~\~ 2016 року «Про виконавче провадження» (який набрав чинності з 05 жовтня\~\~\~ 2016 року). Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) сукупність дій, визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені\~Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього\~Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього\~Закону\~підлягають примусовому виконанню. Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову. Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи. Закон України «Про виконавче провадження» визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку. Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерством юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 30 вересня 2016 року за № 1301/29431 в редакції, чинній на час проведення оспорюваних електронних торгів (далі Порядок). Згідно з Порядком електронні торги продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. Відповідно до пунктів 3, 4 розділу II Порядку виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім шістнадцятим пункту 2 цього розділу. Приватний виконавець самостійно формує і перевіряє заявку та документи щодо передання майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та після встановлення відповідності документів таким вимогам підписує (за допомогою кваліфікованого електронного підпису із застосуванням засобів кваліфікованого електронного підпису, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-восьмим пункту 3 розділу\~ ІІ цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) до Системи. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів. У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року у справі № 3-242гс16 зроблено висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. 5. Обґрунтування мотивів рішення суду с оцінкою аргументів сторін На підставі ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У даному випадку основним предметом розгляду суду є вимоги про визнання недійсними торгів які відбулись 07.09.2022 року та пов`язані із цим вимоги про визнання недійними протоколу, актів та припинення права власності покупця. Межі розгляду у справі визначені позивачем як заявлені підстави позову у вигляді порушення законодавства під час проведення електронних торгів не врахування наявного арешту майна, на яке звернуто стягнення. Суд, під час розгляду даного питання враховує правові висновки, які визначені Верховним Судом у постанові від 18 листопаду 2021 року у справі № 369/4856/19, про те, що: «для визнання судом електронних торгів недійсним необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас з порушенням прав та законних інтересів особи, яка їх оспорює». Так, основним\~мотивом для визнання результатів оспорюваних електронних торгів недійсними позивач зазначав те, що ці торги проведені за наявності ухвали суду про накладення арешту на реалізовану на торгах земельну ділянку. Відхиляючи ці доводи позивача, суд апеляційної інстанції правильно виходив з того, що вказані доводи не є підставами для визнання результатів торгів недійсними. Так, відповідно до пункту 2 розділу II Порядку відомості про чинні обтяження майна установлюються на підставі даних, зареєстрованих в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна та Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (з урахуванням відомостей Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державного реєстру іпотек). Відповідно до пункту 2 розділу XI Порядку підставою для зупинення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) в цілому або за окремим лотом є: рішення суду щодо зупинення реалізації арештованого майна; зупинення вчинення виконавчих дій у випадках, визначених Законом України «Про виконавче провадження»; відкладення проведення виконавчих дій; наявність технічних підстав, що унеможливлюють роботу Системи, виключно на період відновлення її працездатності. Таким чином,\~ухвала\~… районного суду\~про накладення арешту на земельну ділянку не була підставою для зупинення електронних торгів з реалізації цього нерухомого майна. Крім того, суд апеляційної інстанції правильно виходив з того, що позивач у цій справі не є особою, в інтересах якого накладено арешт ухвалою\~ районного суду, а отже вказані підстави позову не можуть вважатись такими, що пов`язані із захистом прав позивача». Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 24 вересня 2020 року у справі № 372/3161/18 (провадження 61-86св20)». Таким чином, сам по собі арешт на майно, яке було реалізовано на електронних торгах, не є підставою для визнання торгів недійсними , без наявності інших сукупних підстав в тому числі, порушення прав позивача, який просить скасувати вказані торги. Посилання позивача на правові висновки визначені у постанові Верховного Суду від 25 лютого 2021 року у справі №520/1157/16ц судом не приймаються , так як вказані правові висновки не суперечать визначеним вище а є лише висновком суддів Верховного Суду по конкретним обставинам , в яких судом було встановлено доведеність підстав для визнання торгів недійсними у звязку із встановленою сукупність підстав як наявність арешту так і доведеність порушення прав позивача. У даному випадку суд приймає до уваги, що електронні торги відбувались у рамках виконавчого провадження по виконанню рішенню суду , який , у свою чергу є обов`язковим для виконання , та пов`язаний із виконанням реальних грошових зобов`язань встановлених рішенням суду. Також судом приймається до уваги, що по кримінальному провадженню в рамках якого було накладено арешт на майно позивач ТОВ «СПМК-17» не є потерпілою стороною, цивільним позивачем або відповідачем і тому є незрозумілим та недоведеним які саме права порушені саме позивача у випадку звернення стягнення на належне товариству майно по виконанню реальних грошових зобов`язань на виконання рішення суду. Водночас судом встановлюється що проведення торгів не пов`язано із наявною ухвали від 08.09.2022 року по справі №916/2163/19 постановленої Господарським судом Одеської області про відстрочення виконання рішення суду терміном на один рік, так як вказана ухвала була скасована постановою Південно-Західного апеляційного господарського суду від 06.12.2022 року і не має юридичних наслідків. Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку що у судовому засіданні стороною позивача не доведено обґрунтованість позовних вимог про визнання недійсним електронних торгів з реалізації арештованого майна боржника ТОВ «СПМК-17 транспортного засобу спеціалізованого вантажного сідлового тягача-Е, марки Mersedes-Benz Actros 1841LS, 2013 року випуску, р/н [NUMBER] з підстав наявності арешту вказаного майна слідчим суддею, що є підставою для відмови у задоволенні позову. Інші позовні і вимоги про визнання недійсним протоколу про проведення електронних торгів №576031 від 07.09.2022 року щодо продажу лоту №515966 визнання недійсним акту приватного виконавця про проведення електронних торгів, складеного 08.12.2022 та припинення права власності [PERSON] на транспортний засіб - спеціалізований вантажний сідловий тягач - Е, марки Mersedes-Benz Actros 1841LS, 2013 року випуску, р/н [NUMBER] , є похідними від вимог про визнання недійсними торгів, а тому також не підлягають задоволенню внаслідок відмови у задоволенні основних вимог по торгам. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed