Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-08 00:00:00

[PERSON] звернувся до Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області з позовом до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Золотоніського районного нотаріального округу Черкаської області Шипович Я.І., про визнання заповіту та свідоцтв про право на спадщину недійсним. І. Процесуальні дії по справі: Ухвалою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 10.07.2023р. дана справа була передана до Драбівського районного суду Черкаської області за підсудністю. Ухвалою Драбівського районного суду Черкаської області від 14.08.2023р. дана цивільна справа прийнята до розгляду та відкрито загальне позовне провадження. 31.08.2023 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву з додатками. 12.09.2023р. надійшла копія спадкової справи № 170/2022, заведеної після смерті [PERSON] 28.09.2023р. від представника позивача надійшла відповідь на відзив з додатками. 02.10.2023р. від представника позивача надійшла заява про забезпечення доказів шляхом їх витребування та 03.10.2023р. заява про залишення без розгляду заяви про забезпечення доказів. 03.10.2023р. від представника позивача надійшла заява про витребування доказів до розгляду. Ухвалою суду від 12.10.2023р. заява представника позивача про забезпечення доказів залишена без розгляду. Ухвалою суду від 12.10.2023р. витребувано докази у Шрамківській сільській раді Золотоніського району Черкаської області та у КНП «Черкаський обласний онкологічний диспансер» ЧОР. 01.12.2023р. від представника позивача надійшли клопотання про витребування доказів та про призначення почеркознавчої експертизи. Ухвалою суду від 05.12.2023р. за клопотанням представника позивача витребувано докази у Шрамківській сільській раді Золотоніського району Черкаської області та у СТОВ «Шрамківський МТК». Ухвалою суду від 21.12.2023р. у справі призначено посмертну судову почеркознавчу експертизу, на час проведення експертизи провадження у справі зупинено. 27.02.2024р. до суду надійшов висновок експерта за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи у справі № 695/1997/23 від 22.02.2024 № 29/24/23. Ухвалою суду від 28.02.2024р. у зв`язку з надходженням до суду висновку експерта провадження у справі поновлено. Ухвалою Драбівського районного суду від 19.03.2024р. дану справу призначено до розгляду. 19.03.2024р. від представника відповідача надійшло клопотання про відшкодування судових витрат на професійну правничу допомогу з додатками. Також від представника позивача надходила заява про участь у судовому засіданні в режимі відео конференції, яка була задоволена ухвалою суду від 02.10.2023р. ІІ. Зміст позовних вимог та заперечень сторін. Свій позов [PERSON] обґрунтовує тим, що [INFO] помер його рідний брат [PERSON] . Після смерті якого відкрилась спадщина на нерухоме майно, що складається з земельної ділянки кадастровий номер 7120655700:03:002:0015, площею 3,4161га та земельної ділянки кадастровий номер 7120655700:03:002:0016, площею 3,4025га, розташованих за межами населеного пункту Шрамківської селищної ради Золотоніського району Черкаської області, та іншого нерухомого майна. Позивач з метою прийняття спадщини звернувся до нотаріуса з відповідною заявою та приватним нотаріусом Золотоніського районного нотаріального округу Черкаської області Шипович Я.І. було відкрито спадкову справу № 170/2022. Позивачу було видано свідоцтво про право на спадщину на інше нерухоме майно та відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину на вказані земельні ділянки у зв`язку з наявністю заповіту [PERSON] на користь його двоюрідного племінника [PERSON] . Позивач вважає, що спадкодавець не міг скласти та посвідчити вказаний заповіт оскільки перед смертю хворів на невиліковне онкологічне захворювання, на початку жовтня 2021р. був терміново госпіталізований до КНП «Черкаський обласний онкологічний диспансер Черкаської обласної ради, де знаходився весь час. Тому вважав, що наявні правові підстави для визнання заповіту [PERSON] від 04.10.2021р. недійсним, оскільки заповідач не підписував вказаний заповіт. Зазначив, що за життя між позивачем та його братом були доброзичливі, добрі та довірчі стосунки, жодного разу брат не згадував про наміри заповісти своє майно сторонній особі. За таких умов просив визнати заповіт, складений 04.10.2021р. [PERSON] , посвідчений секретарем виконавчого комітету Шрамківської сільської ради Золотоніського району, Черкаської області та зареєстрований у Спадковому реєстрі за номером 62 недійсним та визнати недійсними свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельні ділянки з кадастровими номерами 7120655700:03:002:0015 та 7120655700:03:002:0016, виданими на ім?я [PERSON] , [INFO] . Відповідачем [PERSON] в особі його представника надано відзив, відповідно до змісту якого останній проти позову заперечує у повному обсязі, вважає позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Вказав, що померлий [PERSON] був двоюрідним дядьком відповідача, з яким у самого відповідача та його родини склалися добрі родинні стосунки. Родина відповідача допомагали [PERSON] , в т.ч. після того, як той захворів, підтримувала його матеріально, допомагала продуктами, сплачувала комунальні платежі, допомагала наданням коштів на лікування. При цьому [PERSON] скаржився на брата, який його не провідував. Відповідач вказує, що за життя [PERSON] розмов про спадщину не виникало, після його смерті родина відповідача займалась похованням померлого, встановила йому та його батьку пам`ятники. Про наявність спадщини відповідачу стало відомо після смерті померлого і відповідач звернувся до Шрамківської сільської ради Золотоніського району Черкаської області з метою отримання дублікату заповіту, який отримав 01.04.2022р. 05.07.2022р. відповідач у приватного нотаріуса отримав витяг про реєстрацію у спадковому реєстрі спадкової справи, після чого було проведено необхідні дії щодо вступу у спадщину та її оформлення. Відповідач вказує, що незважаючи на твердження позивача у позові про те, що [PERSON] за життя власноручно не складав та не підписував заповіту, той аргументів такої позиції не наводить та доказів про це не надає. Тому просить у задоволенні позовних вимог відмовити та стягнути на його користь з позивача витрати на правничу допомогу, розрахунок яких буде надано в майбутніх судових засіданнях. Представником позивача надано відповідь на відзив, у якому той вказав, що померлий [INFO] [PERSON] був рідним братом позивача та йому належали дві земельні ділянки за межами населеного пункту Шрамківської селищної ради Золотоніського району Черкаської області площею 3,4161га та 3,4025га. Після його смерті відкрилась спадщина і позивач у встановлений законодавством строк з метою прийняття спадщини звернувся до нотаріуса з відповідною заявою. Нотаріус видав позивачу свідоцтво про право на спадщину на інше належне брату майно та відмовив у видачі такого світова про право на спадщину на вказані земельні ділянки у зв`язку з наявністю заповіту на користь відповідача [PERSON] . Сторона позивача вказує, що відповідач разом з відзивом надав дублікат заповіту, і зазначає, що сільська рада могла б надати не дублікат, а його копію. Також сторона позивача вважає, що спадкодавець 04.10.2021р. не мав фізичної змоги скласти заповіт та посвідчити його у виконавчому комітеті Шрамківської сільської ради, оскільки хворів на невиліковне онкологічне захворювання та багато часу проводив у медичних закладах і саме на початку жовтня 2021р. перебував у КНП «Черкаський обласний онкологічний диспансер» ЧОР, а тому ним не було складено та власноручно підписано вказаний вище заповіт. За таких умов вважає, що є всі підстави для визнання заповіту недійсним, тому просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. У судове засідання позивач [PERSON] не прибув. Його представник адвокат Шевченко О.А. позов підтримав у повному обсязі, на його задоволенні наполягав. Зазначив, що всі аргументи по справі викладено у позові та відповіді на відзив, підтвердив, що проведеною експертизою було підтверджено дійсність вчинення підпису у заповіті заповідачем. Додаткових аргументів не мав. Тому, просив позов задовольнити та відмовити у стягненні витрат сторони відповідача на правову допомогу. У судове засідання відповідач [PERSON] не прибув, його представник адвокат Бойко Є.Г. у судовому засіданні вказав, що відповідач позов не визнає, проти його задоволення заперечує, вважає позовні вимоги необґрунтованими, безпідставними та такими, що непідтверджені доказами. Вказав, що покійний заповідач [PERSON] був двоюрідним дядьком відповідача та захворів на онкологічне захворювання. Родина відповідача допомагала [PERSON] з оплатою витрат на лікування, комунальних послуг. [PERSON] скаржився на брата, який з ним відносин не підтримував. Питаннями поховання [PERSON] займались мати та батько відповідача, які через рік також встановили пам`ятник. Відповідач про наявність заповіту не знав, отримав його дублікат та оформив спадщину. Представник вказав, що позивач обґрунтовуючи позов посилається на норми ЦК України, але не наводить аргументів та не підкріплює їх доказами, тому вважав, що сторона відповідача не довела свої вимоги, а матеріали справи свідчать про безпідставність позовних вимог. Вказав, що у разі, якби підпис у заповіті було вчинено не [PERSON] , то такого висновку експерта, який міститься у справі не було б і даний висновок підтверджує безпідставність вимог позивача. Тому просив у задоволенні позову відмовити повністю та стягнути з позивача на користь відповідача витрати на правову допомогу. У судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що є секретарем Шрамківської сільської ради Золотоніського району Черкаської області. Станом на 04.10.2021р. працювала секретарем сільської ради та мала відповідний обсяг повноважень на вчинення нотаріальних дій. До сільської ради звертався [PERSON] , який хотів скласти заповіт. При цьому мав на шиї пов`язку та йому було важко говорити, тому свої думки він викладав письмово. При собі мав папку з документами, документи, що посвідчують його особу, які свідок перевірила. Пояснила, що не могла йому відмовити у складенні заповіту, ознайомила [PERSON] з його правами та склала заповіт, який [PERSON] прочитав та підписав. Зазначила, що заповідач бажав залишити земельні ділянки відповідачу і це було його свідомим рішенням, при цьому він розумів, що тяжко хворий. За зовнішніми ознаками було видно, що у нього серйозне захворювання на горлі, також з його поведінки було зрозуміло про серйозність намірів. Свідок не мала підозр щодо примусу [PERSON] до вчинення відповідної дії та щодо нерозуміння ним значення своїх дій. Даний заповіт було складено у двох примірниках, один з яких було надано [PERSON] , а інший знаходиться у справах виконкому. Зазначила, що у спадкоємця [PERSON] не було оригіналу заповіту, тому вона видала йому дублікат. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Шипович Я.І. у судове засідання не прибула, у матеріалах справи наявна заява про розгляд справи без її участі. Суд, заслухавши доводи сторони позивача, заперечення сторони відповідача, допитавши свідка, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, дійшов наступного висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору. Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та постановити рішення. ІІІ. Встановлені судом факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно копій свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , виданого повторно 02.09.2022р. Городищенським ВДРАЦС у Черкаському районі ЦМУ МЮ (м. Київ), [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] у віці 58 років у смт. Драбів, Золотоніського району Черкаської області, про що складено актовий запис № 116. Із свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 27.02.1960р. ЗАГС селища Шрамківка Драбівського району Черкаської області, [PERSON] народився [INFO] та його батьками вказані [PERSON] та [PERSON] . Згідно копії витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126,133,135 Сімейного кодексу України № 00036456918 від 10.08.2022, [PERSON] народився [INFO] та його батьками вказані [PERSON] та [PERSON] , відомості про батька записані відповідно до ст. 133 Сімейного кодексу України. Згідно копії заяви № 453 від 09.08.2022р. у спадковій справі № 170/2022 [PERSON] приймає спадщину після смерті брата [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Згідно копії постанови про відмови у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Золотоніського районного нотаріального округу Черкаської області Шипович Я.І. від 30.03.2023р., [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на земельні ділянки, розташовані в межах населеного пункту Шрамківської селищної ради Золотоніського району Черкаської області кадастровий номер 7120655700:03:002:0015, площею 3,4161га та кадастровий номер 7120655700:03:002:0016, площею 3,4025га, передані для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, після смерті [INFO] брата [PERSON] , оскільки на вказані земельні ділянки спадкодавець залишив заповіт на ім`я [PERSON] і останній вже отримав свідоцтва про право на спадщину за заповітом на заповідане йому спадкове майно. Згідно копії відповіді КНП «Черкаський обласний онкологічний диспансер Черкаської обласної ради» № 270/01-09 від 10.02.2023р. вона адресована адвокату Іващенку О.В. та стосується інформації про перебування на лікуванні у даному закладі [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , на що закладом надано роз`яснення про конфіденційність такої інформації та про можливість її надання у випадку смерті особи лише на запит суду. Згідно копії Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 69375611 від 05.07.2022 спадкова справа номер у Спадковому реєстрі 69438183, номер у нотаріуса 170/22, після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , заведена приватним нотаріусом Шипович Я.І. Згідно копії довідки виконавчого комітету Шрамківської сільської ради Золотоніського району Черкаської області № 491 від 28.06.2022 [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , був зареєстрований та проживав за адресою [ADDRESS] , на день смерті проживав один. Згідно копії товарного чека №65 від 20.03.2022, від виданий ФОП « [PERSON] » та про придбання [PERSON] товарів та послуг, пов`язаних з похованням, на загальну суду 8900,00 грн. З копії дублікату Заповіту від 04.10.2021р., посвідченого секретарем виконавчого комітету Шрамківської сільської ради Золотоніського району Черкаської області Боровик Л.П. вбачається що він записаний [PERSON] зі слів [PERSON] . Заповіт до підписання прочитаний заповідачем [PERSON] та власноручно підписаний у присутності [PERSON] , особу [PERSON] встановлено, дієздатність перевірено. Згідно даних заповіту [PERSON] , [INFO] , зробив розпорядження навипадок смерті за яким земельну ділянку площею 3,4037га, призначену для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована Черкаська область, Золотоніський район, село Шрамківка, кадастровий номер 7120655700:03:002:0015, земельну ділянку площею 3,4033га, призначену для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована Черкаська область, Золотоніський район, село Шрамківка, кадастровий номер 7120655700:03:002:0016, заповів [PERSON] , [INFO] . З копій платіжних інструкцій АТ «Приват Банк» 0.0.2398998974.2 від 29.12.2021р., 0.0.2398998974.1 від 29.12.2021р., 0.0.2398985867.1 від 29.12.2021р., 0.0.2424461084.1 від 19.01.2022р., 0.0.2424461082.1 від 19.01.2022р., 0.0.2486055015.1 від 14.03.2022, 0.0.2489751471.1 від 17.03.2022р. вбачається перерахунок коштів (код платника 2787306343 [PERSON] ) на рахунки ТОВ Черкасигаззбут та ТОВ Черкасиенергозбут як оплату за електроенергію та за газ, від [PERSON] , адреса [ADDRESS] . З копії платіжної інструкції АТ «Приват Банк» 0.02519464768.1 від 18.04.2022р. вбачається перерахування коштів на рахунок Черкасиенергозбут за електроенергію, від [PERSON] , [ADDRESS] . З копії квитанції АТ КБ «Приват Банк» 0.0.2489751471.1 від 17.03.2022р. вбачається перерахування коштів від [PERSON] на рахунок ТОВ Черкасигаззбут як оплату за газ від [PERSON] , [ADDRESS] . З копії картки фізичної особи-платника податків вбачається що [PERSON] одержала ідентифікаційний номер [NUMBER] . З копії свідоцтва про народження серія [NUMBER] , виданого 28.04.1995р. Шрамківською селищною радою народних депутатів Драбівського району Черкаської області вбачається, що [PERSON] народився [INFO] та його батьками вказані [PERSON] та [PERSON] . З копії акту прийому передачі б/н від 10.04.2023р. вбачається замовлення [PERSON] у ПБ «Анубіс» тимчасової надмогильної споруди та її художнього оформлення. Згідно чеку Укрсиббанку від 27.03.2023р. було сплачено на рахунок ФОП [PERSON] кошти у сумі 18000,00 грн. Згідно копії накладної № 02346-02347 від 27.03.2023р. ПП «Сало» було відпущено Бибику товари, пов`язані з ритуальними послугами на суму 20400,00 грн. З копії макету надгробку вбачається два зразки нагробку для [PERSON] та для [PERSON] . Згідно інформаційної довідки зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 73818565 від 05.09.2023 спадкову справу після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , номер у спадковому реєстрі 69438183, номер у нотаріуса 170/2022 заведено приватним нотаріусом Шипович Я.І., якою видано свідоцтва про право на спадщину: бланк № [NUMBER] , дата видачі 26.01.2023, номер у реєстрі нотаріальних дій 188, бланк № НСТ397659, дата видачі 26.01.2023, номер у реєстрі нотаріальних дій 189, бланк № НСК402241, дата видачі 30.03.2023, номер у реєстрі нотаріальних дій 961, бланк № НСН 329519, дата видачі 31.07.2023, номер у реєстрі нотаріальних дій 2367. Згідно даних копії спадкової справи № 170/2022 вона заведена на підставі заяви [PERSON] № 373 від 05.07.2022, який прийняв спадщину за заповітом та за законом після дядька [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , вказавши, що спадкодавець залишив на його ім`я заповіт, посвідчений 04.10.2021р. секретарем Шрамківської сільської ради Золотоніського району Черкаської області за № 62. Також у матеріалах спадкової справи №170/2022 наявна заява [PERSON] № 453 від 09.08.2022р., який вказав, що приймає спадщину після смерті брата [PERSON] , [INFO] . Згідно Інформаційної довідки зі спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 69375549 від 05.07.2022, заповіт номер у спадковому реєстрі 68460865, стан чинний, номер у реєстрі нотаріальних дій: 62, дата посвідчення:04.10.2021, місце посвідчення: Шрамківська сільська рада Золотоніського району Черкаської області, інформація про заповідача: [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] , [INFO] , місце проживання чи перебування: [ADDRESS] . Також видано дублікат заповіту (видано заповіт № 68460865) номер у спадковому реєстрі 69227189, стан чинний, номер у реєстрі нотаріальних дій: 12, дата посвідчення: 01.04.2022, місце посвідчення: Шрамківська сільська рада Золотоніського району Черкаської області, інформація про заповідача: [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] , [INFO] , місце проживання чи перебування: [ADDRESS] . Також вбачається, що [PERSON] 26.01.2023р. звернувся з заявою № 58 у спадковій справі № 170/2022 про видачу свідоцтв про право на спадщину за заповітом на земельні ділянки 7120655700:03:002:0015, площею 3,4161га та кадастровий номер 7120655700:03:002:0016, площею 3,4025 га. Іншим спадкоємцем вказав [PERSON] . [PERSON] отримав Свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 26.01.2023р., зареєстроване в реєстрі за № 188 на земельну ділянку за межами населеного пункту Шрамківської селищної ради Золотоніського району Черкаської області кадастровий номер 7120655700:03:002:0015, площею 3,4161га, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що належала померлому [PERSON] та Свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 26.01.2023р., зареєстроване в реєстрі за № 189 на земельну ділянку за межами населеного пункту Шрамківської селищної ради Золотоніського району Черкаської області кадастровий номер 7120655700:03:002:0016, площею 3,40251га, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що належала померлому [PERSON] , що також відповідає даним Витягів про реєстрацію в Спадковому реєстрі №71278757 від 26.01.2023р. та № 71278767 від 26.01.2023р. [PERSON] 30.03.2023р. звернувся з заявою № 212 у спадковій справі №170/2022 про видачу свідоцтв про право на спадщину за заповітом на житловий будинок по [ADDRESS] та на земельні ділянки: 7120655700:03:002:0015, площею 3,4161га та кадастровий номер 7120655700:03:002:0016, площею 3,4025 га. Іншим спадкоємцем вказав [PERSON] , який є спадкоємцем за заповітом відповідно до заповіту від 04.10.2021р. за реєстровим № 62. [PERSON] отримав Свідоцтво про право на спадщину за законом від 30.03.2023р., зареєстроване в реєстрі за № 961 на житловий будинок з прибудовою А-І, по [ADDRESS] , що також відповідає даним Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 71989063 від 30.03.2023р. [PERSON] 31.07.2023р. звернувся з заявою № 530 у спадковій справі № 170/2022 про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на житловий будинок по [ADDRESS] та отримав Свідоцтво про право на спадщину за законом від 31.07.2023р., зареєстроване в реєстрі за № 2367 на житловий будинок [ADDRESS] , що також відповідає даним Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 73393485 від 31.07.2023р. Згідно Висновку експерта № 29/24/-23 від 22.02.2024 за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи у справі № 695/1997/23 Рукописний текст в заповіті від 04.10.2021р. складено [PERSON] , а саме: «Цей заповіт складений з моїх слів і прочитаний мною» та підпис від імені [PERSON] у заповіті виконано [PERSON] . Згідно копії відповіді КНП «Клінічний центр онкології, гематології, трансплантології та паліативної допомоги Черкаської обласної ради» від 25.10.2023р. № 1895/01-09 [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] дійсно проходив стаціонарне хірургічне лікування у КНП «Клінічний центр онкології, гематології, трансплантології та паліативної допомоги Черкаської обласної ради», відповідно даних медичної карти стаціонарного хворого № 12250 від 28.09.2021 був госпіталізований в обласний центр онкохірургії 28.09.2021, перебував на стаціонарі один ліжко-день та 30.09.2021р. у задовільному стані був виписаний додому. 04.10.2021р. [PERSON] не перебував на стаціонарному лікуванні. Викладене узгоджується з даними доданої копії медичної карти стаціонарного хворого № 12250, відповідно до якої [PERSON] [INFO] був госпіталізований 28.09.2021р., госпіталізація планова, вперше у цьому розі з діагнозом при госпіталізації: С.14.0-ЗНУ глотки неуточнене. Дата виписки: 30.09.2021р., проведено ліжко-днів:1, результати лікування: виписаний з поліпшенням. Таким чином судом достовірно встановлено, що після смерті [PERSON] , [INFO] спащину за законом прийняв позивач [PERSON] та отримав свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, що складається з житлових будинків, розташованих за адресою: [ADDRESS] , та [ADDRESS] . Також після смерті [PERSON] спадщину за заповітом прийняв відповідач [PERSON] та отримав та отримав свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно, що складається з земельних ділянок, призначених для ведення товарного сільськогосподарського виробництва з кадастровими номерами 7120655700:03:002:0015 та 7120655700:03:002:0016. IV. Норми права та висновки суду щодо їх застосування. Надаючи правову оцінку обставинам справи слід зазначити наступне. Відповідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Частинами першою та другою статті 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Згідно ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Згідно ст.\~1234\~ЦК України\~право на\~заповіт має\~фізична особа\~з повною\~цивільною дієздатністю. Право на заповіт здійснюється особисто. Вчинення заповіту через представника не допускається. Згідно ч. 1 ст. 1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Згідно ч.\~1.2\~ст.\~1236\~ЦК України\~заповідач має\~право охопити\~заповітом права\~та обов`язки,\~які йому\~належать на\~момент складення\~заповіту,\~а також\~ті права\~та обов`язки,\~які можуть\~йому належати\~у майбутньому. Заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини. Згідно ст. 1245 ЦК України частина спадщини, що не охоплена заповітом, спадкується спадкоємцями за законом на загальних підставах. До числа цих спадкоємців входять також спадкоємці за законом, яким інша частина спадщини була передана за заповітом. Згідно положень ст. 1247 ЦК України заповіт складається у письмовій формі, із зазначенням місця та часу його складення. Заповіт має бути особисто підписаний заповідачем. Якщо особа не може особисто підписати заповіт, він підписується відповідно до частини четвертої статті 207 цього Кодексу. Заповіт має бути посвідчений нотаріусом або іншими посадовими, службовими особами, визначеними у статтях 1251-1252 цього Кодексу. Заповіти, посвідчені особами, зазначеними у частині третій цієї статті, підлягають державній реєстрації у Спадковому реєстрі в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України. Згідно ст. 1251 ЦК України якщо у населеному пункті немає нотаріуса, заповіт, крім секретного, може бути посвідчений уповноваженою на це посадовою особою відповідного органу місцевого самоврядування. Згідно ч. 1.2 ст. 1257 ЦК України заповіт, складений особою, яка не мала на це права, а також заповіт, складений з порушенням вимог щодо його форми та посвідчення, є нікчемним. За позовом заінтересованої особи суд визнає заповіт недійсним, якщо буде встановлено, що волевиявлення заповідача не було вільним і не відповідало його волі. Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 липня 2022 у своїх висновках по справі № 461/2565/20 вказав, що за загальним правилом, нотаріальне посвідчення такого правочину як заповіт в Україні здійснюється нотаріусом; нотаріальне посвідчення заповіту за кордоном покладено на консульські установи та дипломатичні представництва України; право на заповіт може бути здійснене протягом всього життя особи і включає в себе як право на складення заповіту або кількох заповітів, так і права на їх зміну чи скасування. Усі наведені правомочності заповідача в сукупності із засобами їх правової охорони та захисту є реалізацією свободи заповіту, яка є принципом спадкового права; свобода заповіту охоплює особисте здійснення заповідачем права на заповіт шляхом вільного волевиявлення, яке, будучи належним чином вираженим, піддається правовій охороні і після смерті заповідача; свобода заповіту як принцип спадкового права включає, серед інших елементів, також необхідність поваги до волі заповідача та обов`язковість її виконання; кваліфікація заповіту як нікчемного із мотивів розширеного розуміння вимог до форми і порядку його посвідчення, про які згадується у частині першій статті 1257 ЦК України, порушить принцип свободи заповіту. За відсутності дефектів волі та волевиявлення заповідача при складанні і посвідченні заповіту кваліфікація останнього як нікчемного з підстав, що прямо не передбачені ані цією статтею, ані взагалі нормами глави 85 ЦК України, по суті скасовує вільне волевиявлення заповідача без можливості виразити свою волю шляхом складання іншого заповіту у зв`язку з його смертю. Тільки у разі наявності фізичних вад у заповідача, які позбавляють його можливості прочитати заповіт, посвідчення заповіту відбувається лише при свідках. І саме в цьому разі недотримання такої вимоги щодо порядку посвідчення заповіту відповідно до частини першої статті 1257 ЦК України має наслідком нікчемність заповіту. Відповідно до ст. 1301 ЦК України свідоцтво про право на спадщину визнається недійсним за рішенням суду, якщо буде встановлено, що особа, якій воно видане, не мала права на спадкування, а також в інших випадках, встановлених законом. Згідно з роз`яснень, викладених у п. 27 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року відповідно до ст. 1301 ЦК України свідоцтво про право на спадщину може бути визнано недійсним не лише тоді, коли особа, якій воно видане, не мала права на спадкування, але й за інших підстав, установлених законом. Іншими підставами можуть бути: визнання заповіту недійсним, визнання відмови від спадщини недійсною, визнання шлюбу недійсним, порушення у зв`язку з видачею свідоцтва про право на спадщину прав інших осіб тощо. Свідоцтво про право на спадщину може бути визнано недійсним лише за рішенням суду. Особливість визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину як спеціального способу захисту спадкових прав судом зумовлена сутністю свідоцтва про право на спадщину, що за своєю правовою природою не є правочином. Як наголошено у постанові Верховного Суду від 15.10.2019р. (судова справа №916/780/18) свідоцтво про право власності на нерухоме майно лише посвідчує наявність відповідного права і не породжує, не змінює і не припиняє права та обов`язки, тобто не є правочином. Однак, свідоцтво видається на підтвердження існування права, яке виникло внаслідок певного правочину і такий посвідчуваний документ є чинним, якщо є дійсною правова підстава його видачі. Звертаючись до суду з даним позовом позивач вказав, що заповідач [PERSON] не складав та не підписував заповіт від 04.10.2021р., оскільки мав проблеми зі здоров`ям та у цей час перебував на лікуванні, позивач та заповідач були братами, між якими склались теплі відносини, а також зазначив норми закону щодо визнання заповіту недійсним. Вказав, що свідоцтво про право на спадщину визнається недійсним у разі встановлення, що особа, якій воно видане, не мала права на спадкування, а також в інших встановлених законом випадках. Суд вважає підтвердженим доводи позивача про наявність у заповідача складного захворювання на момент смерті. В той же час, жодним доказом не підтверджено, що наявне у [PERSON] захворювання перешкоджало йому вчинити заповіт від 04.10.2021р., інших відомостей про дефекти волі заповідача на час вчинення заповіту не отримано. Твердження позивача, що [PERSON] не підписував вказаний заповіт та перебував у цей день на лікуванні спростовується як вказаним вище Висновком експерта, відповідно до якого записи від імені [PERSON] та його підпис вчинено саме [PERSON] , так і відомостями КНП «Клінічний центр онкології, гематології, трансплантології та паліативної допомоги Черкаської обласної ради», згідно яких 04.10.2021р. [PERSON] на лікуванні не перебував та особистими показами свідка [PERSON] , яка підтвердила факт його особисто звернення для вчинення заповіту, добровільність волевиявлення та усвідомлення наслідків вчинення заповіту, а також прославлення [PERSON] власноручного підпису та відповідних написів, покази якої не спростовано. При цьому суд зазначає, що вказаний заповіт було складено належною особою секретарем сільської ради, у відповідній формі та належним чином посвідчено, а відомості про скасування такого заповіту чи вчинення [PERSON] інших заповітів відсутні. Відтак підстав для визнання заповіту, складеного 04.10.2021р. [PERSON] , [INFO] , посвідченого секретарем виконавчого комітету Шрамківської сільської ради Золотоніського району, Черкаської області Боровик Л.М. та зареєстрованого у Спадковому реєстрі за номером 62 недійсним суд не вбачає, тому у задоволенні позовних вимог у цій частині належить відмовити. Щодо вимоги про скасування свідоцтв про право на спадщину за заповітом на земельні ділянки за кадастровими номерами 7120655700:03:002:0015 та 7120655700:03:002:0016, що були видані [PERSON] , суд зауважує, що [PERSON] мав право на спадкування, оскільки зазначений у заповіті, який було складено заповідачем з реалізацією принципу свободи заповіту і на такий принцип жодним чином не впливає твердження позивача про довірчі відносини з братом, яке, до того ж, жодним чином не підтверджено. Оскільки у даній справі вимога про скасування свідоцтв про право на спадщину за заповітом є похідною від вимоги про визнання заповіту недійсним, та враховуючи, що у задоволенні вимоги про визнання заповіту недійсним відмовлено, то така вимога до задоволення не підлягає. Відповідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно із положеннями, зокрема, ст.ст. 15,16 Цивільного кодексу України, правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання її прав, свобод чи інтересів. З урахуванням цих норм, суд повинен установити чи було порушено, не визнано або оспорено права, свободи чи інтереси заявника, i залежно від установленого, вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні, в залежності від наявності для цього відповідних підстав, встановлених законом або договором. Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог, з урахуванням того, що відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд приходить до висновку що вимоги позивача не підлягають до задоволення у повному обсязі. V. Розподіл судових витрат. Згідно положень\~ч.\~1,\~2\~ст.\~141\~ЦПК України\~судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог. Інші\~судові витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються: 1)\~у разі\~задоволення позову\~-\~на відповідача; 2)\~у разі\~відмови в\~позові -\~на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки у задоволенні позову відмовлено повністю, судові витрати належить покласти на позивача. Відповідачем заявлено вимогу про стягнення витрат на правову допомогу у розмірі 26632,25 грн. Відповідно до вимог ст. 133 ЦПК України витрати на професійну правничу допомогу відноситься до витрат пов`язаних з розглядом справи. На підтвердження понесених витрат відповідача на правову допомогу його представник надав суду копію договору про надання правничої допомоги, копії актів про надання правничих послуг та копії квитанцій. Згідно копії договору № 08/23 від 23.08.2023р. про надання правничої допомоги він укладений між [PERSON] (клієнт) та Адвокатським об?єднанням «Правнича колегія» в особі партнера адвоката Бойка Євгена Григоровича (адвокат). Згідно п.п 1.1.3 та 1.1.4 п. 1.1 Розділу 1 Договору «Предмет договору» його предметом є надання клієнту правової інформації, консультацій, роз`яснень з правових питань, правового супроводу, його діяльності в будь-якому статусі. Складання заяв скарг, заперечень, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав свобод і законних інтересів Клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення. Представництво інтересів клієнта в судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами. Згідно п. 4.1,.4.2, 4.6 Р.4 даного Договору гонорар - винагорода адвоката за здійснення захисту, представництва інтересів клієнта та надання йому інших видів правової допомоги на умовах і в порядку, що визначені договором. Гонорар складається з суми вартості послуг, тарифи яких узгоджені Сторонами та зазначені в додатку 1 до цього Договору. Факт наданих послуг підтверджується актом наданих послуг, зразок якого є Додатком 2 до цього Договору. Згідно додатку 1 до цього Договору вартість зустрічі та усної консультації клієнта, ознайомлення з матеріалами справи, відповідь на запит контролюючого органу, складання адвокатського запиту становить 35% від розміру однієї мінімальної заробітної плати, встановленої законодавством на дату підписання акта приймання-передачі наданих послуг, Вартість інших зазначених у додатку 1 послуг, зокрема, представництво та захист інтересів клієнта в суді будь-якої інстанції, складання позовної заяви, зустрічної позовної заяви, заперечень на позов, тощо, становить 75% від розміру однієї мінімальної заробітної плати, встановленої законодавством на дату підписання акта приймання-передачі наданих послуг. Додатком 2 до Договору є зразок акта надання правничих послуг, який підписано адвокатом та клієнтом. Згідно акта надання правничих послуг від 01.09.2023р. адвокатом надано клієнту послуги: - зустріч та консультація клієнта, ознайомлення з матеріалами справи, документами клієнта, вироблення стратегії та лінії захисту, консультація клієнта, кількість годин: 1, вартість однієї години: 2345,00 грн.; вивчення законодавства та судової практики що регулюють подібні спірні відносини, кількість годин:0,5, вартість однієї години: 2345,00 грн.; та підготовка та складання відзиву на позовну заяву, оформлення відзиву та засвідчення копій документів, направлення відзиву сторонам, відповідному суду, кількість годин: 1, вартість однієї години: 2345,00 грн. Загальна вартість послуг становить 8542,50 грн. Згідно акта надання правничих послуг від 03.10.2023р. адвокатом надано клієнту послуги: - представництво та захист інтересів клієнта в судовому засіданні 04 вересня 2023 в Драбівському районному суді Черкаської області по справі № 695/1997/23, кількість годин: 0,2, вартість однієї години 5025,00 грн, загальна сума 1005,00 грн.; - представництво та захист інтересів клієнта в судовому засіданні 02 жовтня 2023 в Драбівському районному суді Черкаської області по справі № 695/1997/23, кількість годин: 0,45, вартість однієї години 5025,00 грн, загальна сума 2261,25 грн. Загальна вартість наданих послуг складає 3266,25грн. Згідно акта надання правничих послуг від 04.12.2023р. адвокатом надано клієнту послуги: - представництво та захист інтересів клієнта в судовому засіданні 12 жовтня 2023 в Драбівському районному суді Черкаської області по справі № 695/1997/23, кількість годин: 1,30, вартість однієї години 5025,00 грн, загальна сума 6532,50 грн.; - представництво та захист інтересів клієнта в судовому засіданні 09 листопада 2023 в Драбівському районному суді Черкаської області по справі № 695/1997/23, кількість годин: 0,2, вартість однієї години 5025,00 грн, загальна сума 1005,00 грн.; - представництво та захист інтересів клієнта в судовому засіданні 21 листопада 2023 в Драбівському районному суді Черкаської області по справі № 695/1997/23, кількість годин: 0,25, вартість однієї години 5025,00 грн, загальна сума 1256,25 грн. Загальна вартість наданих послуг складає 8793,75грн Згідно акта надання правничих послуг від 22.12.2023р. адвокатом надано клієнту послуги: - представництво та захист інтересів клієнта в судовому засіданні 05 грудня 2023 в Драбівському районному суді Черкаської області по справі № 695/1997/23, кількість годин: 0,2, вартість однієї години 5025,00 грн, загальна сума 1005,00 грн.; - представництво та захист інтересів клієнта в судовому засіданні 21 грудня 2023 в Драбівському районному суді Черкаської області по справі № 695/1997/23, кількість годин: 1, вартість однієї години 5025,00 грн, загальна сума 5025,00 грн. Загальна вартість наданих послуг складає 6030,00грн. Таким чином сукупна вартість наданих правничих послуг за вказаними актами становить 26632,50 грн. Згідно копій квитанцій № 04/12/23 від 04.12.2023р. та № 22/12/23 адвокатом Бойко Є.Г. прийнято від клієнта [PERSON] грошові кошти за надання правничої допомоги згідно договору № 08/23 від 23.08.23 у сумі 8793,75 грн. та 6030, грн. відповідно. У своїй постанові від 19.02.2020р. по справі № 755/9215/15-ц ( провадження № 14-382цс19) Велика Палата Верховного Суду зазначає, що гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення представництва на надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок його обчислення, зміни та умови повернення визначаються у договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховується складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (стаття 30 Закону N 5076-VI). Розмір гонорару визначається лише за погодженням адвоката з клієнтом, а суд не вправі втручатися у ці правовідносини. Відповідно до\~ч.\~4,\~5\~ст.\~137\~ЦПК України\~розмір витрат\~на оплату\~послуг адвоката\~має бути\~спів мірним\~із: 1)\~складністю справи\~та виконаних\~адвокатом робіт\~(наданих\~послуг); 2)\~часом,\~витраченим адвокатом\~на виконання\~відповідних робіт\~(надання\~послуг); 3)\~обсягом наданих\~адвокатом послуг\~та виконаних\~робіт; 4)\~ціною позову\~та (або)\~значенням справи\~для сторони,\~в тому\~числі впливом\~вирішення справи\~на репутацію\~сторони або\~публічним інтересом\~до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Разом із тим, чинне цивільно-процесуальне законодавство визначило критерії, які слід застосовувати при визначенні розміру витрат на правничу допомогу. За змістом статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: - розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; - розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Також Великою палатою зроблено висновок, що ЦПК України передбачено такі критерії визначення та розподілу судових витрат: 1) їх дійсність; 2) необхідність; 3) розумність їх розміру, з урахуванням складності справи та фінансового стану учасників справи. Із запровадженням з 15 грудня 2017 року змін до ЦПК України законодавцем принципово по новому визначено роль суду у позовному провадженні, а саме: як арбітра, що надає оцінку тим доказам та доводам, що наводяться сторонами у справі, та не може діяти на користь будь-якої із сторін, що не відповідатиме основним принципам цивільного судочинства. Відповідно до пунктів 1, 2, 4, 5, 6, 12 частини третьої статті 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, верховенство права; повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення. Зі змісту статей 10, 11, 12, 13 ЦПК України в узагальненому вигляді, при вирішенні цивільного спору, у тому числі і при вирішенні питання щодо розподілу судових витрат, суд керується Конституцією України, законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовує інші правові акти, враховує завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, особливості предмета спору та ціну позову, складність справи, її значення для сторін та час, необхідний для розгляду справи, покладення доведення обставин, які мають значення для справи, саме сторонами, права яких є рівними, як і покладення саме на кожну сторону ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій та з урахуванням меж заявлених вимог та заперечень та обсягу поданих доказів. Положеннями статті 59 Конституції України закріплено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Так у справі "Схід/Захід Альянс Лімітед" проти України" (заява N 19336/04) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (п. 268). Враховуючи вищевикладене, категорію справи та її складність, кількість та тривалість судових засідань, об`єм наданих представником відповідача послуг, суд вважає, що витрати сторони відповідача на правову допомогу у заявленому розмірі були дійсними та необхідними а їх розмір відповідає критерію розумності. При цьому суд зауважує, що хоча представник позивача просив у задоволенні вимог про стягнення витрат на професійну правничу допомогу відмовити, проте жодних аргументів та доказів на їх підтвердження не надав, власних розрахунків розміру таких витрат не наводив. Враховуючи вкладене суд вважає, що вимоги про відшкодування витрат сторони відповідача [PERSON] , пов`язані з наданням правової допомоги, підлягають до задоволення повністю.

Outcome: approved