Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-13 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом та просить суд встановити йому додатковий строк для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] , посилаючись на поважність пропуску строку. В обґрунтування позову зазначено, що після смерті матері відкрилась спадщина на належне їй майно квартиру за адресою: [ADDRESS] . За життя [PERSON] склала заповіт на нього - сина [PERSON] . Звернувшись до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва, позивач отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини. Пропуск строку відбувся з поважних причин, у зв`язку з введенням карантинних обмежень та поширення на території України коронавірусної інфекції, яка тривала і в 2022 році. З лютого 2022 року по даний час введено воєнний стан в Україні у зв`язку з повномасштабним вторгненням на територію України російських окупаційних військ позивач не мав можливості у цей період подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори. Крім того після смерті матері [PERSON] 1935 року народження, [PERSON] був призваний на військову службу, яку проходив до лютого 2023 року. Позивач з матір`ю на день її смерті не проживав, не вів з нею спільне господарство, в зазначений шестимісячний термін не подав заяви про прийняття спадщини. Заяви про відмову від спадщини позивач не подавав, інших спадкоємців не має, як слідує з заповіту жодним іншим спадкоємцям, крім позивача [PERSON] нічого не заповідала. Ухвалою суду від 02 квітня 2024 року прийнято до розгляду позовну заяву, розгляд справи ухвалено проводити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. У судове засідання учасники процесу не з`явилися. Позивач звернувся до суду із заявою про розгляд справи за його відсутність, вимоги позову підтримав з підстав, викладених у позовній заяві. Представник відповідача виконкому Довгинцівської районної у місті ради надали до суду заяву відповідно до якої просять розглянути справу у їх відсутність, при винесенні рішення покладаються на розсуд суду. Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків. Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Як встановлено судом та не оспорюється учасниками процесу, [INFO] померла [PERSON] , яка відповідно до Заповіту від 22 02 2023 року усе належне їй майно заповіла [PERSON] . Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини перша, друга статті 1220 ЦК України). Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). Позивач [PERSON] ,\~як спадкоємець\~за заповітом,\~звернувся до\~нотаріуса з\~відповідною заявою\~про прийняття\~спадщини,\~однак постановою\~державного нотаріуса\~Четвертої криворізької\~державної нотаріальної\~контори від\~ 27\~лютого 2024 року відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після матері [PERSON] , померлої [INFO] , у зв`язку з пропуском встановленого законом строку прийняття спадщини. Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (постанова Верховного Суду від 18 вересня 2019 року по справі № 234/859/16-ц). Вказана позиція підтверджується також роз`ясненнями, наданими в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013\~№ 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування». Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України). Згідно ст. 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. У зв`язку з викладеним, оскільки позивач пропустив встановлений законом строк подачі заяви з поважних причин, що підтверджується письмовими доказами, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Outcome: approved