Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-19 00:00:00

У лютому 2024 року [PERSON] (далі по тексту - позивач) звернулася до Шевченківського районного суду міста Києва з позовом до ТОВ «ЛІРОНА» (далі по тексту - відповідач) про стягнення грошових коштів в загальному розмірі 213 943,91 грн. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 10 липня 2023 року між позивачем та відповідачем був укладений Договір підряду № 10/07, відповідно до умов якого виконавець виконує роботи, за адресою: [ADDRESS], на підставі затвердженого обома сторонами наряду-замовлення; виконавець розробляє і обидві сторони затверджують проектно-конструкторську документацію; після підписання якої зміни допускаються лише за погодженням сторін, шляхом відображення в письмовій формі і підписання обома сторонами. На виконання пункту 1.1.1 договору, сторонами 10 липня 2023 на підставі наряду-замовлення була затверджена проектно-конструкторська документація та на її основі погоджений кошторис на загальну суму 38 540,94 євро. Замовником була здійснена оплата виконавцю у розмірах, встановлених договором, що підтверджується розписками директора товариства. 04 грудня 2023 року замовником був отриманий від виконавця акт про прийом-передачу робіт, виконаних ТОВ «ЛІРОНА» від 04 грудня 2023, з яким замовник не погодився та надав рекламацію 06 грудня 2023 року, що підтверджується розпискою виконавця на екземплярі замовника. Позивач зверталась до відповідача з претензією про повернення грошових коштів шляхом направлення засобами поштового зв`язку, що підтверджується поштовою накладною та чеком. Разом з тим, відповідачем було проігноровано претензію, сплачені позивачем кошти не були повернуті. Станом на дату подання позовної заяви виконавцем рекламація не розглянута, недоліки не усунуті, що стало підставою для звернення до суду з даним позовом. Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 21.02.2024 року відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін та надано відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву у відповідності до ст. 274 ЦПК України. Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 05.03.2023 року вирішено здійснювати розгляд справи у порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін. Протокольною ухвалою від 02.04.2024 року відкладено судове засідання, та призначено 15.05.2024 на 10:00 год. датою наступного судового засідання. В судове засідання 15.05.2024 року позивач та його представник не з`явилися, від представника позивача надійшла заява щодо розгляду справи за його відсутності, в якій також зазначено, що проти заочного розгляду справи не заперечує та просить задовольнити позов у повному обсязі. Представник відповідача в жодне судове засідання з розгляду даної справи не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Враховуючи, що представник позивача не заперечує щодо заочного розгляду справи, при цьому відповідач, що належним чином повідомлявся про розгляд справи, відзиву не подав, явку уповноваженого представника у судове засідання не забезпечив, відповідно до вимог ст.ст. 280, 281 ЦПК України, суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Відповідно до ч.ч.4, 5 ст.268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. З урахуванням неявки всіх учасників справи у судове засідання, датою ухвалення рішення у справі є дата складення повного судового рішення - 20.05.2024 року, що узгоджується з висновком Верховного Суду у постанові від 05.09.2022р. справа №1519/2-5034/11. Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав. Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, 10 липня 2023 між громадянкою України [PERSON] (надалі - замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «ЛІРОНА» (код ЄДРПОУ 14362623, надалі - виконавець) був укладений Договір підряду № 10/07 (надалі - договір). Відповідно до умов договору виконавець виконує роботи, за адресою: [ADDRESS], на підставі затвердженого обома сторонами наряду-замовлення, Виконавець розробляє і обидві сторони затверджують проектно-конструкторську документацію; після підписання якої зміни допускаються лише за погодженням сторін, шляхом відображення в письмовій формі і підписання обома сторонами (п. 1.1. та п. 1.1.1. договору). На виконання вказаного пункту 1.1.1 договору, сторонами 10 липня 2023 на підставі наряду-замовлення була затверджена проектно-конструкторська документація та на її основі погоджений кошторис на загальну суму 38 540,94 євро. У позові зазначено, що з дати підписання договору та станом на дату надання виконавцем замовнику Акта про прийом-передачу робіт, виконаних ТОВ «ЛІРОНА» від 04.12.2023 року Сторонами не вносились письмово зміни до проектно-конструкторської документації та до кошторису, що підтверджується відсутністю будь-яких письмових додатків до договору про такі зміни, а тому узгоджена загальна вартість робіт за договором становити 38 540,94 євро. Відповідно до положень п. 3.1. договору, термін виготовлення виробів та виконання робіт становить 3 (три) календарні місяці з моменту підписання договору, додатків, проектно-конструкторської документації та внесення замовником частини оплати, згідно умов Договору. Строки розрахунків визначений п. 4.3. договору: перший етап - авансовий платіж у розмірі 70% від ціни договору, з урахуванням фурнітури; другий етап - після повідомлення про готовність виробів до монтажних робіт у розмірі 25% від ціни договору; третій етап - після складання акта приймання-передачі виконаних робіт у розмірі 5% від ціни договору. Судом встановлено, що замовником була здійснена оплата виконавцю у наступному порядку: 11 липня 2023 проведена оплата у сумі 11 393,00 євро, що підтверджується копією розписки від 11 липня 2023; 10 серпня 2023 проведена оплата у сумі 12 000,00 євро, що підтверджується копією розписки від 10 серпня 2023; 03 листопада 2023 проведена оплата у сумі 15 000,00 євро, що підтверджується копією розписки від 03 листопада 2023. Таким чином, станом на 03 листопада 2023 року замовником була сплачена сума 38 393,00 євро. Пунктом 5.1. Договору визначено, що прийом-передача виготовленої продукції та виконаних робіт після монтажу оформлюється Актом прийому-передачі. Тривалість прийому-передачі виготовленої продукції та виконаних робіт (змонтованих виробів) становить 3 (три) робочі дні (п. 5.3. договору). Як встановлено сторонами, у п. 5.4. договору, при наявності у замовника зауважень по виконаним роботам, він повідомляє виконавця письмово, також зауваження вказуються в акті прийому-передачі. Зауваження та недоліки мають бути усунуті виконавцем протягом 10 робочих днів. 04 грудня 2023 замовником був отриманий від виконавця акт про прийом-передачу робіт, виконаних ТОВ «ЛІРОНА» від 04 грудня 2023, з яким замовник не погодився та надав рекламацію 06 грудня 2023, що підтверджується розпискою виконавця на екземплярі Замовника. У зв`язку з невиконанням відповідачем зобов`язань за укладеним договором, позивач зверталась до відповідача з претензією про повернення грошових коштів шляхом направлення засобами поштового зв`язку, що підтверджується поштовою накладною та чеком, копії яких містяться в матералах справи. У позові зазначено, що відповідачем було залишено без розгляду претензію, сплачені позивачем кошти не були повернуті, а тому просить суд стягнути з відповідача на її користь грошові кошти у зв`язку із неналежним виконанням умов договору підряду у розмірі 213 943,91 грн., з урахуванням індексу інфляції - 819,97 грн., 3% річних - 739,31 грн., пені - 7 393,14 грн. Частинами 1, 2 ст. 837 ЦК України визначено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Відповідно до ч.1 ст.846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Згідно із ст.849 ЦК України замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника. Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника. Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору. Статтями 610, 611 ЦК України встановлено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору. Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Згідно ст. 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до положень ст. ст. 525, 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. З укладеного між сторонами договору та наведених позивачем доводів, зрозуміло, що між сторонами існували договірні взаємовідносини, що виникли з договору підряду №10/07, на виконання умов якого замовником сплачено кошти в розмірі 38 393,00 євро, що вбачається з копій розписок представника відповідача, які містяться в матеріалах справи. Як стверджує позивач, товариство у встановлений строк, договірні зобов`язання у розумні строки виконало у меншому об`ємі, ніж передбачено умовами договору, закінченні роботи за договором вона не приймала, надавала відповідачу рекламацію. Матеріали справи не містять жодного доказу того, що відповідач здійснив дії направлені на розгляду рекламації та претензії позивача, чи повідомляв позивача про незгоду з рекламаціями. В свою чергу, доказів, які б свідчили про виконання відповідачем усього об`єму робіт умовам договору підряду матеріали справи не містять, а твердження позивача щодо невиконання відповідачем умов договору, жодним доказом не спростовано. Згідно з частинами першою, п`ятою та шостою статті 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Судом встановлено, що 16 січня 2024 до судового експерта [PERSON] надійшла заява від громадянки України [PERSON] про проведення експертного будівельно-технічного дослідження. Експертне будівельно-технічне дослідження здійснене судовим експертом [PERSON] , яка має вищу будівельно-технічну освіту за кваліфікацією інженер-будівельник, вищу освіту в галузі державного управління за ступенем магістра, експертну кваліфікацію за спеціальністю: 10.6 «Дослідження об`єктів нерухомості, будівельних матеріалів, конструкцій та відповідних документів» (кваліфікаційне свідоцтво №57-23/П від 08.08.2023р., на підставі рішення кваліфікаційної палати Центральної експертно- кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України №3 від 08.08.2023 р., дійсне до 08.08.2026 р.), експерт технічний з промислової безпеки з правом проведення експертизи технологічної, конструкторської, технічної документації та експертизи додержання вимог законодавства з питань охорони праці та промислової безпеки під час виконання робіт експлуатації обладнання підвищеної небезпеки у будівництві (посвідчення №5 18-12-1 дійсне до 21.10.2025р.), атестована Атестаційною архітектурно-будівельною комісією Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України - відповідальний виконавець окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об?єктів архітектури та право проведення технічного обстеження будівель та споруд, проведення експертизи проектної документації (кваліфікаційний сертифікат AE № 001006, зареєстрована у реєстрі атестованих осіб на порталі Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва за № 947). Експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за ст. 384 КК України за надання завідомо неправдивого висновку. На вирішення експертного будівельно-технічного дослідження поставлені наступні питання: 1. «Чи відповідають обсяги та кількість фактично виконаних робіт з ремонту (виготовлення, доставка і монтаж виробів на об`єкт), за Договором підряду № 10/07 від 10.07.2023р., укладеного між громадянкою України [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] , надалі - Замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «ЛІРОНА» (код ЄДРПОУ 14362623 надалі - Виконавець) на об`єкті: [ADDRESS], даним проектно-конструкторської документації розробленої ТОВ «ЛІРОНА» та затвердженої зазначеними обома Сторонами, та/або Кошторису на виконання робіт від 10.07.2023 р. (Додаток № 3 до Договору № 10/07 від 10.07.2023р.)», зокрема: 1.1.Яка фактична висота та кількість пристінних панелей на Г-подібних сходах по бетону з 1 по 2 поверх? 1.2. Яка фактична кількість балясин різьблених на Г-подібних сходах з гардероба на мансардний поверх? 1.3. Чи відповідає фактичне влаштування конструкції парадного входу (а саме: першої сходинки довжиною 780 мм. + 235 мм.) на Г-подібних сходах з гардеробу на мансардний поверх затверджений Сторонами проектно-конструкторській документації? 1.4. Який фактичний розмір балюстради на мансарді на Г-подібних сходах з гардероба на мансардний поверх? 1.5. Яка фактична кількість балясин різьблених на мансарді на Г-подібних сходах з гардероба на мансардний поверх? 1.6. Який фактичний розмір обшивки торця перекриття на Г-подібних сходах з гардероба на мансардний поверх? 1.7. Який фактичний розмір гардеробу у метрах квадратних? 1.8. Яка фактична кількість фурнітури встановлено Виконавцем у Гардеробі? 1.9. Чи передбачена в проектно-конструкторській документації № 256 (Гардероб), розробленої ТОВ «ЛРОНА» та затвердженої між Замовником та Виконавцем складова частина «пуф»? 1.10. Який фактичний розмір виконаного парапету (передбачувана довжина якого у проектно-конструкторській документації та Кошторисі на виконання робіт від 10.07.2023 р. (Додаток № 3 до Договору № 10/07 від 10.07.2023 р.) становить L = 6085 мм.) у Спальні? 1.11. Чи є в наявності балюстрада у Спальні L = 6085 мм. - 2 шт., Н - 950 мм. (фриз доска + поручень), яка передбачена в проектно-конструкторській документації № 257 (Спальня), розробленої ТОВ «ЛІРОНА» та затвердженої між Замовником та Виконавцем? 1.12. Яка фактична довжина виконаного парапету (передбачувана довжина якого у проектно-конструкторській документації та Кошторисі на виконання робіт від 10.07.2023 р. (Додаток № 3 до Договору № 10/07 від 10.07.2023 р.) становить L = 3600 мм.) у Спальні? 1.13. Який фактичний розмір встановленого дзеркала у Ванній? За результатами проведеного дослідження судовим експертом зроблені висновки (сторінки 55-59 Висновку). 1.1.Яка фактична висота та кількість пристінних панелей на Г-подібних сходах по бетону з 1 по 2 поверх? Фактична висота пристінних панелей разом з поручнем складає Н = 950мм. Кількість пристінних панелей на Г-подібних сходах по бетону з 1 по 2 поверх складає 5,5 м2. Що відповідає даним узгодженої проектно-конструкторської документації та позиції (1.1. - Пристінні панелі Н = 950 мм. - 5,5 м*) Кошторису Додатку № 3 до Договору №10/07 від 10.07.2023р. 1.2. Яка фактична кількість балясин різьблених на Г-подібних сходах з гардероба на мансардний поверх? Фактична кількість балясин різьблених на Г-подібних сходах з гардероба на мансардний поверх - 13 шт. Що не відповідає даним узгодженої проектно-конструкторської документації та позиції (2.1. - Балясини різьблені - 14 шт.) Кошторису Додатку № 3 до Договору № 10/07 від 10.07.2023 р. 1.3. Чи відповідає фактичне влаштування конструкції парадного входу (а саме: першої сходинки довжиною 780 мм. + 235 мм.) на Г-подібних сходах з гардеробу на мансардний поверх затверджений Сторонами проектно-конструкторській документації? Фактичний розмір першої сходинки на Г-подібних сходах з гардероба на мансардний поверх становить 840 мм. Фактичне влаштування конструкції парадного входу (а саме: першої сходинки довжиною 780 мм. + 235 мм.) не відповідає даним узгодженої проектно-конструкторської документації та позиції (2.2. - Парадний вхід - 1 компл.) Кошторису Додатку № 3 до Договору № 10/07 від 10.07.2023 р. 1.4. Який фактичний розмір балюстради на мансарді на Г-подібних сходах з гардероба на мансардний поверх? Фактичний розмір балюстради на мансарді на Г-подібних сходах з гардероба на мансардний поверх становить 4,53 м/п, з них частина яка має поручень становить 2,63 м/п. Що не відповідає даним узгодженої проектно-конструкторської документації та позиції п.2.3. - Балюстрада на мансарді (фриз доска+поручень) - 5 м/п) Кошторису Додатку № 3 до Договору №10/07 від 10.07.2023 р. 1.5. Яка фактична кількість балясин різьблених на мансарді на Г-подібних сходах з гардероба на мансардний поверх? Фактична кількість балясин різьблених на мансарді на Г-подібних сходах з гардероба на мансардний поверх - 16 шт,. з них 10 шт. має висоту h = 1 м., 1 шт. має висоту h = 0,8 м., 1 шт. має висоту h = 0,65 м., 1 шт. має висоту h = 0,53 м., 3шт має висоту h = 0,47 м. Що не відповідає даним узгодженої проектно-конструкторської документації та позиції (2.4. - Балясини різьблені на мансарді - 20 шт.) Кошторису Додатку № 3 до Договору № 10/07 від 10.07.2023 р. 1.6. Який фактичний розмір обшивки торця перекриття на Г-подібних сходах з гардероба на мансардний поверх? Фактичний розмір обшивки торця перекриття на Г-подібних сходах з гардероба на мансардний поверх становить 4,46 м/п. Фактична висота однієї частини становить h = 340 мм., другої частини h = 350 мм. Що не відповідає даним узгодженої проектно-конструкторської документації та позиції (2.5.-Обшивка торця перекриття h = 400 мм. - 6,0 м/п) Кошторису Додатку № 3 до Договору № 10/07 від 10.07.2023 р. 1.7. Який фактичний розмір гардеробу у метрах квадратних? Фактичний розмір Гардеробу становить - 19,65 м2. Що не відповідає даним узгодженої проектно-конструкторської документації та позиції (3. - Гардероб (Вільха, тон/лак) ламінована ДСП - 23,9м*) Кошторису Додатку № 3 до Договору № 10/07 від 10.07.2023р. 1.8. Яка фактична кількість фурнітури встановлено Виконавцем у Гардеробі? Фактична кількість фурнітури у Гардеробі: направляючі Blum - 9 компл.; полкотримачі які фактично можливо перевірити оглядом та відповідними вимірами - відсутні; штанги в наявності 2 шт. суцільні по L = 1,04 м. кожна; штанготримачі в наявності 4 шт. під 2 штанги. Що не відповідає даним узгодженої проектно-конструкторської документації та позиції (3.1. - Направляючі Blum 550 мм. - 14 шт.; 3.2. - Полкодержатель - 60 шт.; 3.3.- Штанга - 4 компл.) Кошторису Додатку № 3 до Договору № 10/07 від 10.07.2023 р. 1.9. Чи передбачена в проектно-конструкторській документації № 256 (Гардероб), розробленої ТОВ «ЛРОНА» та затвердженої між Замовником та Виконавцем складова частина «пуф»? Так. Складова частина конструкторській документації «пуф» 256 передбачена в проектно-конструкторський документації (Гардероб), розробленої ТОВ «ЛІРОНА» та затвердженої між Замовником та Виконавцем. 1.10. Який фактичний розмір виконаного парапету (передбачувана довжина якого у проектно-конструкторській документації та Кошторисі на виконання робіт від 10.07.2023р. (Додаток № 3 до Договору № 10/07 від 10.07.2023 р.) становить L = 6085 мм.) у Спальні? Фактичний розмір виконаного парапету у Спальні становить: довжина лівої частини - L = 6,085 м/п.; довжина правої частини - L = 6,105 м/п.; довжина двох частини - L = 6,085 м/п + 6,105 м/п = 12,2 м/п.; ширина кожної частини - h = 800 мм. Що частково відповідає даним узгодженої проектно-конструкторської документації та позиції (4.1.- Повний демонтаж існуючої конструкції, вигот. закладних для основи парапету, кріплення до несучих стін, вигот. парапету. Довжина 6085 мм - 2 шт. Ширина 620 мм. - 12,2 м/п.) Кошторису Додатку № 3 до Договору № 10/07 від 10.07.2023 р. 1.11. Чи є в наявності балюстрада у Спальні L = 6085мм. - 2 шт., Н - 950 мм. (фриз доска + поручень), яка передбачена в проектно-конструкторській документації № 257 (Спальня), розробленої ТОВ «ЛІРОНА» та затвердженої між Замовником та Виконавцем? Балюстради із дерева у Спальні L = 6085 мм. - 2 шт., Н - 950 мм. (фриз доска + поручень), яка передбачена в проектно-конструкторській документації № 257 (Спальня), розробленої ТОВ «ЛІРОНА» затвердженої між Замовником та Виконавцем в наявності немає. Що не відповідає даним узгодженої проектно-конструкторської документації та позиції (4.3.-Виготовлення балюстради L = 6085 мм. - 2 шт., Н = 950 мм., (фриз доска +поручень)- 12,2 м/п) Кошторису Додатку № 3 до Договору № 10/07 від 10.07.2023 р. 1.12. Яка фактична довжина виконаного парапету (передбачувана довжина якого у проектно-конструкторській документації та Кошторисі на виконання робіт від 10.07.2023 р. (Додаток № 3 до Договору № 10/07 від 10.07.2023р.) становить L = 3600 мм.) у Спальні? Фактичний розмір виконаного парапету у Спальні, частини яка знаходить посередині, становить: довжина - L = 3,82 м/п.; ширина - h = 800 мм. Що не відповідає даним узгодженої проектно-конструкторської документації та позиції (4.4.-Виготовлення нового парапету L = 3600 мм., ширина 620 мм. - 3,6 м/п) Кошторису Додатку № 3 до Договору № 10/07 від 10.07.2023 р. 1.13. Який фактичний розмір встановленого дзеркала у Ванній? Фактичний розмір встановленого дзеркала у Ванній, разом з рамою становить: довжина - L = 1510 мм.; висота - h = 1000 мм. Видима частина скла дзеркала без рами становить: довжина - L = 1360 мм.; ?висота - h = 855 мм. Що не відповідає даним узгодженої позиції (5.3. - Дзеркало 1000*800 мм. S = 0,8 м.кв - 1 компл.) Кошторису Додатку № 3 до Договору №10/07 від 10.07.2023 р. Відповідно до п. 7.5.1 Договору, виконавець зобов`язується силами кваліфікованого персоналу якісно виконати роботи в обсязі і в строк, передбачені договором та поставити вироби і здійснити монтаж таких виробів згідно умов даного договору та додатків до нього. Зміна умов договору, додаткові вимоги до виробів (зміна розміру виробу або його елементів, конфігурації виробу, вимог і умов монтажних робіт) оформляються шляхом внесення відповідних змін або підписання додаткових угод до договору обома сторонами (п.11.2. Договору). У статті 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Так, сторонами у кошторисі на виконання робіт від 10.07.2023 року була погоджена вартість робіт в сумі 38 540,94 євро. У позовній заяві міститься розрахунок загальної суми коштів в розмірі 5 023 07 євро (еквівалент до гривні 204 991,49 грн.), який розраховано позивачем у зв`язку із виконанням відповідачем меншого об`єму робіт, ніж це погоджено у договорі, відповідний розрахунок, на переконання суду, є обґрунтованим, оскільки проведений з урахуванням рекламації від 06.12.2023 року, погодженого сторонами кошторису, а також висновків експретного будівельно-технічного дослідження, при цьому, відповідний розрахунок не спростований відповідачем, хоча це є його процесуальним обов`язком. Правові наслідки порушення або припинення зобов`язання, забезпеченого завдатком передбачені вимогами ст. 571 ЦК України, зокрема: якщо порушення зобов`язання сталося з вини боржника, завдаток залишається у кредитора; якщо порушення зобов`язання сталося з вини кредитора, він зобов`язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості; сторона, винна у порушенні зобов`язання, має відшкодувати другій стороні збитки в сумі, на яку вони перевищують розмір (вартість) завдатку, якщо інше не встановлено договором; у разі припинення зобов`язання до початку його виконання або внаслідок неможливості його виконання завдаток підлягає поверненню. Відповідно до правової позиції, викладеної Великою Палатою Верховного Суду під час розгляду справи № 918/631/19 у постанові від 22 вересня 2020 року, виходячи із системного аналізу вимог чинного законодавства аванс (попередня оплата) - це грошова сума, яка не забезпечує виконання договору, а є сумою, що перераховується згідно з договором наперед, у рахунок майбутніх розрахунків, зокрема, за товар який має бути поставлений, за роботи, які мають бути виконані. При цьому аванс підлягає поверненню особі, яка його сплатила, лише у випадку невиконання зобов`язання, за яким передавався аванс, незалежно від того, з чиєї вини це відбулося (висновок про застосування норм права, викладений у постанові Верховного Суду від 21 лютого 2018 року у справі № 910/12382/17). Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України). Відповідно до положень частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Під час розгляду справи позивачем доведено належними та допустимими доказами, що відповідачем було проведено роботи у меншому об`ємі, ніж це погоджено у договорі, при цьому, відповідач не скористався процесуальним правом на спростування відповідних доводів та доказів позивача, відтак суд погоджується з вимогою позивача про стягнення з відповідача на його користь 204 991,49 грн. Крім того, позивач просить стягнути з відповідача пеню за п.8.1 договору у розмірі 7393,14 грн., 3% річних в розмірі 739,31 грн. та інфляційні втрати в розмірі 819,97 грн. Приписами статті 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У відповідності до положень п. 8.1. Договору, при порушені Виконавцем термінів виконання робіт за Договором Замовник має право вимагати виплати Виконавцем пені в розмірі подвійної облікової ставки НБУ на момент оплати за кожен день затримки, але не більше 3% від ціни Договору. Відповідно до статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. При цьому, стягнення 3% річних за своєю правовою природою є платою за користування чужими грошовими коштами. Вказана правова позиція, викладена в постанові Верховного Суду від 13.06.2018 у справі №922/1008/16. Оскільки відповідачем порушене зобов`язання щодо належного виконання умов договору, то 3% річних за період 01.01.2024 по 13.02.2024 року у сумі 739,31 грн., пеня у сумі 7 393,14, яка розрахована позивачем відповідно до розділу 8 укладеного договору, також підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. Разом з тим, суд вбачає безпідставним нарахування в даному випадку індексу інфляції в розмірі 819,97 грн., враховуючи наступне. Частина друга статті 625 ЦК України щодо сплати заборгованості з урахуванням установленого індексу інфляції поширюється лише на випадки прострочення виконання грошового зобов`язання, яке визначене договором у національній валюті - гривні, а не в іноземній або в еквіваленті до іноземної валюти, тому індексація у цьому випадку не застосовується (постанова Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі № 296/10217/15-ц (провадження № 14-727цс19). Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. В даному випадку, першочергово вартість робіт за договором та загальний розмір коштів, які підлягають поверненню позивачу розраховано саме в іноземній валюті, що з урахуванням вищезазначеного висновку Верховного Суду, унеможливлює нарахування індексу інфляції за ч.2 ст.625 ЦК України. Відповідно до ст. ст.12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст.89 ЦПК України). Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були. Слід зауважити, що Верховний Суд в ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово звертався загалом до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17). Також такий стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19). Відповідний підхід узгоджується з судовою практикою Європейського суду з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції). Так, зокрема, в рішенні 23.08.2016 у справі «Дж. К. та Інші проти Швеції» («J.K. AND OTHERS v. SWEDEN» ) ЄСПЛ наголошує, що «у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування «поза розумним сумнівом («beyond reasonable doubt»). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням «балансу вірогідностей». Враховуючи наведене, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд вбачає підстави для часткового задоволення позову шляхом стягнення з відповідача на користь позивача грошових коштів у зв`язку із неналежним виконанням умов договору підряду у розмірі 204 991,49 грн., 3% річних в розмірі 739,31 грн., пені в розмірі 7 393,14 грн. Якщо суд, розглядаючи справу, врахував висновок експертизи, яка проведена ще до подання позову, сторона має право отримати відшкодування за проведення такої експертизи. Такий висновок зробила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 22 листопада 2023 року у справі № 712/4126/22. Отже, враховуючи часткове задоволення позову з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 2 131,24 грн., а також витрати на проведення експертизи в розмірі 23 908, 02 грн.

Outcome: partial