Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-20 00:00:00

Представник позивача звернулася до суду з позовом до відповідача, в якій просив визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті батька [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] .. В обґрунтування позовних вимог вказав, що [INFO] у [PERSON] та [PERSON] народився син позивач. [PERSON] померла [INFO] . [INFO] помер [PERSON] , який був власником земельної ділянки площею 6.1710 га, розташованої на землях Малобурлуцької сільської ради Куп`янського району Харківської області, кадастровий №6321483000:01:000:0200. 12.09.2021 [PERSON] зробив заповідальне розпорядження, за яким вказану земельну ділянку заповів позивачу. Позивач звернувся до Куп`янської державної нотаріальної контори для отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом, проте отримав відмову у зв`язку з пропущенням строків, передбачених законом для подання відповідної заяви. У зв`язку зі збройною агресією рф проти України, позивач, який на момент смерті батька проживав у м. Харків, був вимушений виїхати з Харківської області разом з сім`єю. Крім того, у позивача виникло хибне уявлення щодо строків подання заяви до нотаріальної контори у зв`язку з введенням воєнного стану. Крім того, с. Зарубинівка (де помер батько) відноситься до територій, які тимчасово були окуповані. Тому просить суд визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини. Відповідач надала до суду заперечення на позов, в який просила розглядати справу за її відсутності, відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки позивач безпідставно вказав її як особу, яка порушила його права, в позові до неї не пред`явлено жодної вимоги або претензії. Відповідач дійсно проживала зі спадкодавцем [PERSON] за однією адресою на момент смерті останнього, прийняла спадщину фактично. Крім того, твердження позивача, що «він мав хибне уявлення» щодо строків подання заяви до нотаріальної контори не може бути підставою для надання додаткового стркоу для прийняття спадщини. Представник позивача надала заяву, в якій просила розгляд проводити без їх участі, позов підтримала, просила його задовольнити, не заперечувала проти винесення заочного рішення. Представник третьої особи до суду не з`явився, про місце та час судового засідання були повідомлені своєчасно та належним чином, заяв про розгляд справи без їх участі до суду не надходило. Суд, розглянувши позовну заяву, повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази, установив такі обставини та відповідні їм правовідносини. Згідно копії свідоцтва про народження (а.с.11) 28.08.1959 народився позивач. Батьками записані [PERSON] та [PERSON] . Згідно копії свідоцтва про народження від 08.12.1966 (а.с.46) [INFO] народилася [PERSON] . Батьками записані [PERSON] та [PERSON] . 04.09.1988 між [PERSON] та [PERSON] укладено шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб від 04.09.1988 (а.с.49), прізвище дружини змінено на « [PERSON] ». [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с.12). [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с.13). 12.09.2011 [PERSON] залишив заповіт, посвідчений секретарем виконкому Вільхуватської сільської ради Великобурлуцького району Харківської області (копія а.с.14), який заповів своєму сину позивачу належну йому на праві особистої власності земельну ділянку/Державний акт на право власності на земельну ділянку серії ХР №062532/ розміром 6.1710 га. Згідно копії державного акту на право власності на земельну ділянку серії ХР №062532 від 25.11.2004 (копія а.с.16-17) [PERSON] був власником земельної ділянки площею 6.1710га, розташованої на землях Малобурлуцької сільської ради Куп`янського району Харківської області, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий №6321483000:01:000:0200. 15.08.2023 Куп`янською державною нотаріальною конторою зведено спадкову справу №493/2023 (№ у спадковому реєстрі 71089122) після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , що підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі №73579940 (а.с.15). Згідно копії постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 15.08.2023 (а.с.19) державний нотаріус Куп`янської державної нотаріальної контори Харківської області відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно, яке залишилося після смерті [PERSON] у зв`язку з пропуском строку для подачі відповідної заяви. Згідно копії довідки, наданої виконкомом Клесівської селищної ради Сарненського району Рівненської області (а.с.21) позивач з родиною дійсно проживав с. Карпилівка Сарненського району Рівненської області з 30.03.2022 по 08.01.2023. На підтвердження вказаного також надано копію довідки від 30.03.2022 №5614-7000066276 про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи (а.с.22). Згідно копії довідки від 06.09.2023, виданої Вільхуватської сільською радою (а.с.51) [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] на день смерті був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . На день смерті за цією адресою були зареєстровані: донька [PERSON] , зять [PERSON] . До суду надано копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , який помер [INFO] (а.с.107-127), змістом якої також підтверджено викладені вище факти. Відповідно до\~ст.\~ст.\~1216-1218 ЦК України\~спадкуванням є\~перехід прав\~та обов`язків\~(спадщини)\~від фізичної\~особи,\~яка померла\~(спадкодавця),\~до\~інших осіб\~(спадкоємців). Спадкування здійснюється\~за заповітом\~або за\~законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно з\~ч.\~1\~ст.\~1223,\~ч.\~1\~ст.\~1269\~ЦК\~України право на\~спадкування мають\~особи,\~визначені у\~заповіті. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до\~ч.\~1\~ст.\~1270,\~ч.\~ч.\~1,\~2\~ст.\~1220\~ЦК\~України для прийняття\~спадщини встановлюється\~строк у\~шість місяців,\~який починається\~з часу\~відкриття спадщини. Спадщина відкривається\~внаслідок смерті\~особи або\~оголошення її\~померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до\~змісту п.\~24\~постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України «Про\~судову практику\~у справах\~про спадкування»\~від 30.05.2008\~№\~7\~особа,\~яка не\~прийняла спадщину\~в установлений\~законом строк,\~може звернутися\~до суду\~з позовною\~заявою про\~визначення додаткового\~строку для\~прийняття спадщини\~відповідно до\~частини третьої\~статті 1272\~ЦК.\~Зазначене положення\~застосовується до\~спадкоємців,\~у яких\~право на\~спадкування виникло\~з набранням\~чинності зазначеним\~Кодексом. Суди відкривають\~провадження в\~такій справі\~у разі\~відсутності письмової\~згоди спадкоємців,\~які прийняли\~спадщину (частина\~друга\~статті\~1272\~ЦК),\~а також\~за відсутності\~інших спадкоємців,\~які могли\~б дати\~письмову згоду\~на подання\~заяви до\~нотаріальної контори\~про прийняття\~спадщини.\~Відповідачами у\~такій справі\~є спадкоємці,\~які прийняли\~спадщину.\~При відсутності\~інших спадкоємців\~за заповітом\~і за\~законом,\~усунення їх\~від права\~на спадкування,\~неприйняття ними\~спадщини,\~а також\~відмови від\~її прийняття\~відповідачами є\~територіальні громади\~в особі\~відповідних органів\~місцевого самоврядування\~за місцем\~відкриття спадщини. При розгляді\~цих справ\~слід перевіряти\~наявність або\~відсутність спадкової\~справи стосовно\~спадкодавця у\~державній нотаріальній\~конторі за\~місцем відкриття\~спадщини,\~наявність у\~матеріалах справи\~обґрунтованої постанови\~про відмову\~нотаріуса у\~вчиненні нотаріальної\~дії,\~зокрема відмови\~у видачі\~свідоцтва про\~право на\~спадщину.\~За наявності\~у спадковій\~справі заяви\~спадкоємця про\~відмову від\~права на\~спадщину його\~вимоги про\~визначення додаткового\~строку для\~прийняття спадщини\~задоволенню не\~підлягають. Вирішуючи питання\~про визначення\~особі додаткового\~строку,\~суд досліджує\~поважність причини\~пропуску строку\~для прийняття\~спадщини.\~При цьому\~необхідно виходити\~з того,\~що поважними\~є причини,\~пов`язані з\~об`єктивними,\~непереборними,\~істотними труднощами\~для спадкоємця\~на вчинення\~цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Вказане вище узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеної, зокрема, у постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25.03.2020 в справі №\~642/2539/18-ц, провадження № 61-5609св19. Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої\~статті 106 Конституції України,\~Закону України «Про правовий режим воєнного стану»\~введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. У подальшому, строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався. Відповідно до ст.ст.3,\~8,\~9 Конституції України\~в Україні визнається і діє принцип верховенства права, утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави, а чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Згідно з ч. ч. 1-4 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Згідно зі ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Суд також ураховує, що свідоцтво про право на спадщину не видавалось. На підставі викладеного суд вважає, що позивачем доведено поважність причини пропуску строку звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, тому позовні вимоги підлягають задоволенню. Судові витрати суд залишає за позивачем, з огляду на те, що жодної умисної протиправної поведінки, дій чи бездіяльності з боку відповідача, через які позивач був змушений звертатися до суду та нести відповідні судові витрати, не було, фактично спір виник внаслідок дій\\бездіяльності позивача.

Outcome: approved