Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-12 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] та [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, в якому просить стягнути солідарно шкоду у розмірі 54056,00 грн. В обґрунтування позову зазначено, що [PERSON] на праві власності на підставі договору купівлі-продажу від 13.09.2019 належить двокімнатна квартира [ADDRESS] , яка розташована на 6 поверсі дев`ятиповерхового житлового будинку, під квартирою [ADDRESS] , яка належить відповідачам. 05.03.2020 належна [PERSON] квартира була затоплена з вини відповідачів і затоплення мало місце в кожній кімнаті, основна маса води була захоплена натяжними стелями, що спричинило їх провисання, сліди залиття були в кімнатах на кухні, вода на стелях та підлозі, здуті шпалери, кондиціонер був наповнений водою. Внаслідок залиття позивачу було заподіяно матеріальну шкоду, що полягає у витратах, які позивач має здійснити для відновлення пошкодженого майна, а також інших змушених витратах. Комісією ОСББ «РОЗА-9», у присутності сантехніка, власників квартири [ADDRESS] та квартири [ADDRESS] було складено акт про наслідки залиття квартири [ADDRESS] , в акті були відображені наявні внаслідок залиття пошкодження квартири, а також встановлено причину залиття, а саме: сантехніком під час перевірки причин залиття виявлено в кухні належної відповідачам квартири несправність на гайці в місці з`єднання крану з батареєю опалення, яка була усунена. Відповідачка [PERSON] в акті про наслідки залиття надала письмові пояснення, в яких не заперечувала проти тієї обставини, що теча виникла через несправність сантехнічного обладнання в належній відповідачу квартирі, одночасно зазначила, що вважає вказану несправність наслідком здійснених позивачем ремонтних робіт в квартирі, тому відповідачі не вважають себе винними за спричинення матеріальної шкоди, не бажають у добровільному порядку відшкодовувати завдану позивачу матеріальну шкоду, від будь-яких контактів ухиляються, у зв`язку з чим позивач змушений звертатися до суду за захистом своїх порушених прав. Відповідачами надані письмові пояснення по справі, в яких вони зазначили, що позовні вимоги не підлягають задоволенню в повному обсязі, оскільки вважають позовну заяву необґрунтованою, надуманою та такою, що не містить жодних об`єктивних доказів, тому зазначені вимоги не можуть бути задоволені, а викладені факти не відповідають дійсності та фактичним обставинам справи з наступних причин. Не відповідає дійсності та жодним доказом не підтверджується факт ухилення відповідачів від будь-яких контактів з позивачем. Відповідачами не заперечується, що 05.03.2020 на кухні належної їм квартири [ADDRESS] відбулася аварія, а саме теча води на крані батареї, конкретно на гайці крана в місці з`єднання крана з батареєю, але ця теча води відбулась не з їхньої вини, а з вини самого позивача, оскільки позивач в належній йому квартирі [ADDRESS] проводив ремонтні роботи та перепланування в квартирі, а також проводив заміну труб (опалювальної системи), внаслідок чого було пошкоджено підлогу на кухні квартири відповідачів. Під час заміни позивачем опалювальної системи батареї в квартирі відповідачів «підпригували» та постійно то піднімалися, то опускалися на декілька сантиметрів. Внаслідок заміни позивачем в своїй квартирі опалювальної системи ним було розхитано та піднято стояк труби центрального опалення на 20-30 мм, внаслідок чого відбулося пошкодження підлоги на кухні квартири відповідачів біля даного стояка, та в подальшому теча води на гайці крана в місці з`єднання крана з батареєю, так як різьба на крані послабилась після перекосів внаслідок частого підняття та опускання стояка. Після того, як відбулася теча води, конкретно на гайці крана в місці з`єднання крана з батареєю, [PERSON] було викликано сантехніка (слюсаря) для усунення даного пошкодження і після приходу сантехніка [PERSON] та після огляду даного пошкодження ним було встановлено, що кран і батарея знаходяться в справному стані, а теча відбулась після послаблення різьби на крані, тому сантехнік затягнув різьбу на крані і теча була припинена, і до течі з їхнього боку не було жодного втручання до крану та батареї, які б могли послугувати причиною даної течі. Також відповідачі зазначають, що з пояснень свідків по справі їм стало відомо про те, що 05.03.2020 КП «Чугуївтепло» проводило ремонтно-профілактичні роботи, у зв`язку з чим був перепад тиску в системі опалення, що також могло вплинути на те, що відбувалася теча води. Відповідачі вказують, що позивачем не доведено, що саме ними, чи їх неправомірними діями було заподіяно йому майнової шкоди і що між всім цим є безпосередній причинний зв`язок. Крім того, позивач в позовній заяві зазначає, що 15 діб орендував інше житло, поки здійснювалися ремонтні роботи, але хотілося б зазначити, що він і до цього тривалий час не проживав в належній йому квартирі, оскільки в ній проводилося перепланування та ремонт, тому дані 15 діб він орендував житло не через залиття. Представник позивача у судовому засіданні підтримав позовні вимоги, посилаючись на обставини, викладені вище. Позивач у судовому засіданні підтримав позицію свого представника. Представник відповідача у судовому засіданні позов не визнав, обґрунтовуючи свою позицію, тим, що відповідач під час ремонту квартири, порушив стояк подачі гарячої води, тому при запуску опалення трапилась аварія та залиття квартири позивача. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні підтримала позицію свого представника та пояснила суду, що позивач довго проводив ремонті роботи в квартирі, вибивав стіни, в результаті стояк опалення був зміщений. Коли трапилась аварія та залиття квартири, у позивача вдома нікого не було. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, про дату судового засідання повідомлений. Вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши надані докази, суд приходить до наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У відповідності до вимог ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст. 81, 83 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. На підставі ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Судом встановлено, що [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 13.09.2019 належить квартира, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . 05.03.2020 мало місце залиття належної [PERSON] на праві власності квартири, про що складений Акт № 01/2020 про наслідки залиття від 05.03.2020, в якому зазначені наслідки залиття та виявлена сантехніком причина залиття несправність крана батареї, який є приватною власністю власника квартири [ADDRESS] . [PERSON] у Акті у своїх поясненнях вказала, що власники квартири [ADDRESS] при виконанні ремонтних робіт, міняючи батареї системи опалення, пошкодити систему опалення в її квартирі, внаслідок чого було послаблене різьбове з`єднання на гайці крану батареї, і оскільки родина знаходилась на роботі не змогли своєчасно відреагувати та усунути протікання. Судом були допитані свідки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] підтвердили факт ремонтних робіт позивачем, вибивання стін, зміщення стояка опалення. Свідок [PERSON] слюсар, який був викликаний на аварію та виявив протікання на муфтовому з`єднанні опалення, коли перекрили опалення, то встановили, що гайка не докручена. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Отже, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Відповідно до ч. 4 ст. 319 ЦК України, власність зобов`язує. Відповідно до ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майна, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 151 ЖК України, громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. З матеріалів справи вбачається, що відповідно до за даними КП «Чугуївське МБТІ» власниками квартири за адресою: [ADDRESS] є [PERSON] та [PERSON] . На обгрунтування своїх заперечень, щодо відсутності вини відповідачів в залитті квартири позивача не надано жодного доказу. Отже, суд вважає, що залиття сталося з вини відповідачів. Відповідачі не спростували належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири, хоча це є їх процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди. Також відповідачами не надано жодного доказу на спростування розміру матеріального збитку. Згідно звіту про незалежну оцінку від 06.04.2020, станом на 05.03.2020, вартість збитків, що були заподіяні в результаті залиття квартири за адресою: [ADDRESS] , складає 48656,00 грн., у тому числі додаткові вимушені витрати на оренду житла 6000,00 грн. Під час судового розгляду відповідача було заявлено клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи. Згідно висновку експерта № 17130/8896-8899 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 28.02.2023, причиною залиття квартири [ADDRESS] , що відбулося згідно Акту від 05.03.2020 є несправність крану батареї, що розміщена в приміщенні квартири [ADDRESS] ; встановити, чи було можливим залиття 05.03.2020 квартири [ADDRESS] з причини механічного впливу на труби опалювальної системи в квартирі [ADDRESS] цього ж будинку внаслідок проведення позивачем ремонтних робіт та перепланування в квартирі [ADDRESS] , не виявляється можливим; вартість ремонтно-будівельних робіт та розмір завданої матеріальної шкоди квартирі [ADDRESS] , проведення яких було необхідне для усунення пошкоджень унаслідок її залиття 05.03.2020 станом на час складання цього висновку, становить 29309,00 грн. За таких обставин, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності та враховуючи те, що позивачу було заподіяно матеріальну шкоду у вигляді пошкодження належної їй на праві приватної власності квартирі, внаслідок її залиття з вини відповідачів, суд приходить до висновку, що позов про відшкодування матеріальної шкоди є обґрунтованим та підлягає задоволенню, а тому вважає необхідним стягнути відповідачів на користь позивача матеріальну шкоду. З відповідачів на користь позивача підлягають стягненню судові витрати по справі. На підставі викладеного і

Outcome: approved