Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-21 00:00:00

Позивач звернувся до суду із даним позовом, в його обґрунтування посилаючись на те, що 19.08.2020 р. між АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» та [PERSON] укладено договір про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . Згідно Додатку №2 до договору, об?єктом споживання є житловий будинок [ADDRESS] . Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №196930426 від 20.01.2020 р.), зазначене вище нерухоме майно належить [PERSON] на праві приватної власності згідно довідки №8123 від 20.01.2019 р., виданої сільським головою Спаської сільської ради. Реєстрацію права власності проведено 20.01.2020 р. згідно рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень N? 50724612 від 20.01.2020 р. Як зазначається позивачем при зверненні до суду, 19.08.2020 р. в присутності відповідача представниками АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» за адресою належного відповідачу будинку на фасаді металевої конструкції було встановлено та опломбовано прилад обліку електричної енергії GAMA 300G3B.144 N?02433484, пломба на клемній кришці N?19308805, шафа вузла обліку N?19308806, що зафіксовано актом технічної перевірки. 07.07.2022 р. в присутності [PERSON] було проведено технічну перевірку вузла обліку за зазначеною вище адресою, замінено пломбу на клемній кришці з N? 19308805 на N? 32297658, шафи вузла обліку з N?19308806 на N?32297659. 16.06.2023 р. в присутності [PERSON] проведено технічну перевірку за адресою: [ADDRESS] та виявлено порушення правил роздрібного ринку електричної енергії згідно з п. 5.5.5 ПРРЕЕ, що відповідає п. 8.4.2 ПРРЕЕ: «пошкодження цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлена пломба з відбитками тавр АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», пломба N?32297659 - яка була встановлена на дверях шафи обліку, пломбувальний матеріал перекушений, в результаті отримано доступ до дооблікових струмоввідних частин схеми обліку а саме: до ввідного автоматичного вимикача, що дає можливість здійснювати втручання споживача в роботу засобу вимірювальної техніки. Порушення було продемонстровано споживачу. Згідно п. 8.2.5. ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень ПРРЕЕ, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об?єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення. Такий акт був складений; за результатами перевірки 16.06.2023 р., що зафіксовано актом про порушення №Дн005273, один примірник акту був вручений особі, яка допустила представників АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» на територію домоволодіння [ADDRESS] ( [PERSON] ). В акті про порушення вказано дату засідання комісії: 27.06.2023 р. 25.07.2023 р. складено протокол №29/2 та прийнято рішення провести нарахування у відповідності п. 8.4.2 ПРЕЕ за формулою N?5 в сумі 155 755,83 грн. Копію протоколу, розрахунок та досудову претензію представником відповідача отримано під підпис. Період розрахунку складає 16.12.2022 - 16.06.2023 р.р. Представником відповідача 04.09.2023 р. отримано досудову претензію за актом про порушення на суму 155 755,83 грн.; матеріальний збиток не відшкодований. Про стягнення з відповідача на користь позивача 155 755,83 грн. у позові заявлено відповідну вимогу. Представник позивача в окремо поданій суду заяві просив суд про розгляд справи у його відсутності, просив суд повністю задовольнити поданий позов. Відповідач не скористався правом брати участь у судовому засіданні, в якому ухвалено судове рішення. У відзиві на позовну заяву (а.с. 51 - 55) відповідач визнав, що він є власником житлового будинку [ADDRESS] , та 19.08.2020 р. між позивачем та [PERSON] було укладено договір про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та відкрито особовий рахунок [NUMBER] . Відповідач просив суд взяти до уваги, що одним з обов?язків відповідача, як споживача, відповідно до Правил п. 5.5.5 підпункту 9 є невідкладне повідомлення оператора системи та постачальника послуг комерційного обліку про недоліки в роботі засобу вимірювання. На виконання взятих на себе обов?язків відповідач шляхом звернення на гарячу лінію позивача за номером [NUMBER], починаючи з 10.06.2023 р, неодноразово звертався та залишав заявку на виїзд фахівців з метою усунення недоліків в роботі засобу вимірювання. Відповідач зазначає, що самостійно вимушений був усунути недоліки у роботі ввідного автомату, оскільки як кабель так і сам автомат мали ознаки оплавлення, що могло призвести до пожежі, та саме бездіяльність позивача змусила частково втрутитися у ввідний автомат, яке полягало в знеструмленні електроживлення, щоб уникнути більш тяжких наслідків. Відповідачем своєчасно вжито відповідних заходів для усунення виявлених порушень. За загальними характеристиками ввідний автомат це обов?язкове пристрій, призначений для захисту всієї електропроводки від перевантаження і струмів короткого замикання, а також загального відключення електроживлення об?єкта. За функціональністю ввідний автомат повинен забезпечити захист проводів і кабелів від перегріву, здатного викликати їх руйнування або пожежа. Причинами перегрівання можуть бути тривалі перевантаження або значні струми короткого замикання. Ввідний автомат необхідний для знеструмлення всього електроживлення в приміщенні для проведення ремонтних робіт або під час аварії в мережі. Наявний укладений договір купівлі-продажу за «зеленим» тарифом свідчить про те, що відповідач, як споживач, продає постачальнику універсальних послуг надлишкову електричну енергію, вироблену з енергії сонячного випромінювання, тому ніяк не зацікавлений в неналежному її обліку, а навпаки повідомляв неодноразово позивача про наявні відхилення в роботі обладнання, відповідач не втручався в роботу лічильника, окрім того, вузол обліку обладнаний пристроєм, який дистанційно зчитує дані роботи постачальника послуг комерційного обліку (оператора системи). Як зазначається відповідачем, акт про порушення №Дн005273 від 16.06.2023 р. було складено в присутності [PERSON] , який підписав даний акт, але не був на це уповноважений відповідачем; довіреність на представлення інтересів відповідача перед ДТЕК було складено лише 2307.2023 р., тобто під час перевірки 19.06.2023 р. дана особа не мала належних повноважень бути представником, підписувати акти тощо. Не зважаючи на відсутність відповідача під час проведення перевірки, представники оператора системи були безперешкодно допущені до об?єкта споживача для проведення технічної перевірки. Відповідач не погоджується з тим, що безобліково використовував електричну енергію, оскільки відповідно до схеми електроживлення споживача не вбачається додаткового підключення ні дротів, ні розеток, ні нових підключень та переобладнань, які могли би спричинити безоблікове використання електричної енергії, а наявність генеруючої установки та укладеного договору за «зеленим» тарифом свідчить про те, що така установка виробляє електричну енергію, надлишок якої відповідач реалізує. Відповідач просив суд відмовити в задоволенні позову. Позивач у відповіді на відзив не погодився із слушністю доводів відповідача та просив суд врахувати наступне (а.с. 76 - 78). Позивач має право проводити технічну перевірку засобу комерційного обліку, як передбачено п.5.1.1 ПРРЕЕ та з урахуванням вимог п. 8.2.5 ПРРЕЕ, а саме у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об?єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 ПРЕЕ. Отже, проводити технічну перевірку у споживачів є правом позивача, а не обов?язком, і проводитись вона може з ініціативи позивача згідно господарської діяльності товариства, затверджених планів, графіків і завдань з метою забезпечення стабільної роботи енергетичних мереж, відтак, технічна перевірка у позивача, що проводилась 16.06.2023 р., відповідає вимогам 5.1.1 ПРРЕЕ. Щодо заперечень відповідача в частині, що особа, у присутності якої було складено акт про порушення №Дн 005273 від 16.06.2023 ( [PERSON] ), на дату складення акту про порушення не мав повноважень, то цього приводу позивач зазначає, що відповідно до вимог п. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об?єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. Таким чином, особа, у присутності якої було складено акт про порушення, допустила представників товариства на територію відповідача до приладу обліку для проведення технічної перевірки, а в подальшому отримала довіреність і 25.07.2023 р. приймала участь у засіданні комісії, яка розглядала акт про порушення; отже, особа допустила до об?єкту відповідача, що відповідає п.8.2.5 ПРРЕЕ, тому, твердження відповідача щодо повноважень особи, у присутності якої виявлено порушення є хибними і такими що суперечать п.8.2.5 ПРРЕЕ. Позивач не погодився із твердженнями відповідача щодо того, що він неодноразово звертався на гарячу лінію позивача, починаючи з 10.06.2023 р., зі зверненнями стосовно недоліків роботи приладу обліку, зазначив, що 31.05.2023 р. позивачем була ініційована технічна перевірка об?єктів відповідача, яких у нього тільки у с. Дмитрівка налічується 45, і всі вони розташовані по вул. Українській, але відповідач 31.05.2023 р. не допустив працівників товариства до жодного об?єкту, зокрема і за адресою [ADDRESS] , про що було складено акт про недопуск, який відповідач відмовився підписати або вказати підстави недопуску до своїх електроустановок. Після цього, 08.06.2023 р. на гарячу лінію товариства від відповідача надійшов дзвінок про відсутність напруги та вийшов з ладу автомат 63 Ампер, про що було досягнуто домовленості, що відповідач з 09-00 ранку 09.06.2023 допустить представників товариства до своїх електроустановок, але бригаду товариства 09.08.2023 р. не було допущено до об?єкту, про що було складено акт про недопуск, причину недопуску відповідач не повідомив, акт підписати відмовився, після чого, товариство повторно намагалося потрапити до об?єкту 12.06.2023 р., також приїхала бригада, але відповідач повторно не допустив працівників до електроустановок для перевірки роботи приладу обліку, про що було складено акт про недопуск. На переконання позивача, оскільки відповідач тричі не допустив працівників товариства до своїх електроустановок (31.05.2023, 09.06.2023, 12.06.2023), про підстави недопуску відповідач жодного разу не повідомив, про що і не вказав у відзиві на позов, а продовжував не допускати представників товариства до об?єкту, та лише 16.06.2023 представників товариства було допущено до засобу комерційного обліку, де було виявлено «пошкодження цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлена пломба з відбитками тавр АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», пломба N?32297659 - яка була встановлена на дверях шафи обліку, пломбувальний матеріал перекушений, в результаті отримано доступ до дооблікових струмоввідних частин схеми обліку а саме: до ввідного автоматичного вимикача, що дає можливість здійснювати втручання споживача в роботу засобу вимірювальної техніки. Порушення продемонстровано споживачу». Акт про порушення було складено у присутності [PERSON] , який допустив уповноважених представників позивача до проведення технічної перевірки на об`єкті відповідача, особу [PERSON] встановлено згідно паспорту, тому позивачем вимоги п. 8.2.5 дотримані. Відповідач вважає, що дотримався вимог підпункту 9) п. 5.5.5 ППРРЕ щодо невідкладного повідомлення позивача про недоліки в роботі приладу обліку, але положеннями пункту 8.4 глави 8.4 розділу VIIІ ПРРЕЕ визначено, що у разі своєчасного (до виявлення порушення представниками оператора системи) письмового повідомлення споживачем оператора системи про виявлені ним пошкодження засобів вимірювальної техніки, пошкодження або зрив пломб та/або пристроїв (шафи обліку, захисної панелі тощо), на яких встановлені такі пломби та які закривають доступ до струмоведучих частин схеми (вузла) обліку (за умови відсутності явних ознак втручання в роботу засобів вимірювальної техніки) чи пошкодження індикатора (за умови наявності активного елемента індикатора) або спрацювання індикатора (за умови відсутності підтвердження заводом виробником індикатора факту його спрацювання внаслідок дії магнітного поля) положення цієї глави не застосовуються. На переконання позивача, таким чином, вважати звернення відповідача телефоном 08.06.2023 р. доказом належного повідомлення про недоліки в роботі приладу обліку не вбачається можливим, оскільки відповідач при цьому тричі не допускав представників товариства до засобу комерційного обліку 31.05.2023, 09.06.2023, 12.06.2023) з причин, які відомі лише відповідачу, крім того положення пункту 8.4.1 глави 8.4 розділу VІII ПРРЕЕ не застосовуються лише у випадку своєчасного (до виявлення порушення представниками оператора системи) письмового повідомлення споживачем оператора системи про виявлені ним пошкодження засобів вимірювальної техніки, пошкодження або зрив пломб та/або пристроїв, втім, жодних письмових звернень від відповідача до товариства з приводу недоліків в роботі приладу обліку до позивача не надходило. Щодо наданих відповідачем звітів прийнятої переданої електричної енергії, то вказані звіти є договірними зобов?язаннями між відповідачем та постачальником електричної енергії і до позивача - оператора систем розподілу не мають жодного відношення. Відповідач стверджує, що не втручався в роботу приладу обліку, втім, в даному випадку виявлене порушення відноситься до п. 8.4.2. підпункту 1) ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: 1) порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки). Таким чином, у відповідача виявлено порушення пошкодження цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлена пломба з відбитками тавр АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», пломба N?32297659 - яка була встановлена на дверях шафи обліку, пломбувальний матеріал перекушений, в результаті отримано доступ до доблікових струмоввідних частин схеми обліку а саме: до ввідного автоматичного вимикача, що дає можливість здійснювати втручання споживача в роботу засобу вимірювальної техніки, вказані пломби відповідач згідно акту технічної перевірки від 19.08.2023 та 07.07.2022 взяв на відповідальне зберігання разом з засобом комерційного обліку, який розташований на його території, і позивач не має жодного доступу до нього без згоди та допуску відповідача. 25.07.2023 р. представник відповідача був присутній на засіданні комісії, яка розглядала акт про порушення N?Дн005273 віл 16.06.2023 р., який у протоколі про нарахування вказав, що з порушенням цілісності пломбувального матеріалу, на якій встановлена пломба N?32297659 згоден, пломба знімалась для заміни ввідного автомату, від експертизи відмовляється, з нарахуванням не згоден, у зв`язку з чим, на думку позивача, вимоги позову підлягають задоволенню. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Як встановлено судом на підставі доказів, наданих у порядку ст.ст. 76 -80 ЦПК України, відповідач є власником житлового будинку [ADDRESS] , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 25). Загальна площа будинку 22,0 кв.м; житлова 13.2 кв.м (а.с. 25). Відповідач є споживачем електричної енергії на підставі договору про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії; йому відкрито особовий рахунок № [NUMBER] (ч. 1 ст. 82 ЦПК України). Згідно Додатку №2 до договору, об?єктом споживання є житловий будинок [ADDRESS] (а.с. 21). 19.08.2020 р. в присутності відповідача представниками АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» за адресою належного відповідачу будинку на фасаді металевої конструкції було встановлено та опломбовано прилад обліку електричної енергії GAMA 300G3B.144 N?02433484, пломба на клемній кришці N?19308805, шафа вузла обліку N?19308806, що зафіксовано актом технічної перевірки, що підтверджується відповідним актом (а.с. 7). 07.07.2022 р. в присутності [PERSON] було проведено технічну перевірку вузла обліку за зазначеною вище адресою, замінено пломбу на клемній кришці з N? 19308805 на N? 32297658, шафи вузла обліку з N?19308806 на N?32297659 (а.с. 8). 16.06.2023 р. в присутності [PERSON] проведено технічну перевірку за адресою: [ADDRESS] та виявлено порушення правил роздрібного ринку електричної енергії згідно з п. 5.5.5 ПРРЕЕ: пошкодження цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлена пломба з відбитками тавр АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», пломба N?32297659 - яка була встановлена на дверях шафи обліку, пломбувальний матеріал перекушений, в результаті отримано доступ до дооблікових струмоввідних частин схеми обліку а саме: до ввідного автоматичного вимикача, що дає можливість здійснювати втручання споживача в роботу засобу вимірювальної техніки. Порушення було продемонстровано споживачу; складено акт про порушення №Дн005273 (а.с. 6). За результатами перевірки 16.06.2023 р., яка зафіксована актом про порушення №Дн005273, один примірник акту був вручений особі, яка допустила представників АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» на територію домоволодіння [ADDRESS] ( [PERSON] ) (а.с. 6 звор.). В акті про порушення вказано дату засідання комісії: 27.06.2023 р. (а.с. 6 звор.). 25.07.2023 р. складено протокол №29/2 та прийнято рішення провести нарахування у відповідності п. 8.4.2 ПРЕЕ за формулою N?5 в сумі 155 755,83 грн. (а.с. 9). Копію протоколу, розрахунок та досудову претензію представником відповідача отримано під підпис (а.с. 9). Період розрахунку складає 16.12.2022 - 16.06.2023 р.р. на суму 155 755,83 грн. Представником відповідача 04.09.2023 р. отримано досудову претензію за актом про порушення на суму 155 755,83 грн. (а.с. 10). Матеріальний збиток не відшкодований. Процесуальні дії у справі: - ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 28.11.2023 р. відкрито провадження у цивільній справі. Спірні правовідносини між учасниками справи виникли із правовідносин по відшкодуванню збитків та регулюються ч. 4 ст. 319, ст. 322, ст. 714, Правилами роздрібного ринку електричної енергії, які затверджені Постановою НКРЕКП 14.03.2018 № 312 тощо. Дослідив докази в межах заявлених суду позовних вимог, суд дійшов до висновку про наявність підстав для ухвалення про задоволення позову частково, виходячи з наступного. Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначені Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджені Постановою НКРЕКП 14.03.2018 №312. Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку (п. 1.1.1). Згідно з п. 1.1.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджені Постановою НКРЕКП 14.03.2018 № 312 побутовий споживач - індивідуальний побутовий споживач (фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність) або колективний побутовий споживач (юридична особа, створена шляхом об`єднання фізичних осіб - побутових споживачів, яка розраховується за електричну енергію за показами загального розрахункового засобу обліку в обсязі електричної енергії, спожитої для забезпечення власних побутових потреб таких фізичних осіб, що не включають професійну та/або господарську діяльність). Відповідно до п. 3.1.1 зазначених вище Правил постачання (продаж) електричної енергії споживачу здійснюється за договором про постачання електричної енергії споживачу обраним споживачем електропостачальником, який отримав відповідну ліцензію, за вільними цінами, крім постачання електричної енергії постачальником універсальної послуги або постачальником «останньої надії». Ціни (тарифи) на послуги постачальника універсальних послуг, постачальника «останньої надії» визначаються у встановленому законодавством порядку. Згідно з п. 5.2.2. ПРРЕ позивач бере на себе зобов`язання здійснювати постачання електричної енергії з дотриманням ПРРЕЕ. Обов`язки споживача визначені в п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії. Споживач електричної енергії зобов`язаний: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів) (п.п.1), сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів (п.п.2), здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору (п.п. 4), дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів (п.п. 5), узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності (п.п. 10), не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача (п.п. 20). За змістом статей 6, 526, 626-631 ЦК України договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. Втім, з боку відповідача було допущено порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії (п.5.5.5 ПРРЕЕ): пошкодження цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлена пломба з відбитками тавр АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», пломба N?32297659 - яка була встановлена на дверях шафи обліку, пломбувальний матеріал перекушений, в результаті отримано доступ до дооблікових струмоввідних частин схеми обліку а саме: до ввідного автоматичного вимикача, що дає можливість здійснювати втручання споживача в роботу засобу вимірювальної техніки. Згідно з п. 5.1.1. ПРРЕЕ (підп. 14), оператор системи має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, основного споживача, електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, суміжного оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку. Відповідно до підп. 20 п. 5.5.5 ПРРЕЕ, споживач електричної енергії зобов`язаний: не допускати безоблікового використання електричної енергії або використання електричної енергії для професійної та/або господарської діяльності на об`єктах, які розраховуються за електричну енергії за тарифом побутових споживачів, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового використання електричної енергії. Згідно п. 8.4.2 ПРРЕЕ (визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил), визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки). Як встановлено судом, розмір збитків, визначений позивачем, становить 155 755, 83 грн. (за період 16.06.2022 - 16.06.2023 р.); період порушення складає 182 дня. Відповідно до п. 8.4.11, у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 5 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (W доб, кВт·год) розраховується за формулою W доб. = 24 · P дог. · K сез. · K вик., деP дог.-величина дозволеної потужності для цієї точки комерційного обліку, передбачена договором між побутовим споживачем та оператором системи, кВт; K сез-коефіцієнт сезонності (приймається рівним 0,8 у період з 01 травня до 30 вересня та рівним 1 на період з 01 жовтня до 30 квітня); K вик-коефіцієнт використання потужності (додаток 10 до цих Правил). Для колективного побутового споживача коефіцієнт використання потужності K вик приймається рівним 0,4. Згідно зі ст. 611 ЦК України в разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода) (ч.2 ст. 22 ЦК України). Частиною 3 ст. 22 ЦК України передбачено, що збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. Отже, позаобліково спожита електрична енергія - це збитки енергопостачальника, завдані внаслідок вчинення правопорушень споживачем у сфері електроенергетики, які підлягають доказуванню з урахуванням приписів ст. 22 ЦК та ст.ст. 22, 614 ЦК. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч. 5). Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6). За ст. 13 ЦПК України (ч. 1) суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. На переконання суду позивач виконав обов`язок доказування (ч. 1 ст. 81 ЦПК України), надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 76 - 80 ЦПК України. Відповідач не довів відсутність своєї вини у порушенні зобов`язання (ч. 2 ст. 614 ЦК України). Заперечення відповідача не спростовують висновків суду, зазначених вище. Таким чином, у позивача були підстави для звернення з даним позовом, в результаті дій відповідача порушені права позивача, які підлягають поновленню у спосіб, обраний позивачем при зверненні до суду (ст.ст. 11, 16 ЦК України). Щодо розподілу судових витрат. Питання про розподіл судових витрат вирішено у відповідності до ч. 2 ст. 133, ч. 1 ст. 141, п. 2 ч. 5 ст. 265 ЦПК України. При зверненні до суду позивачем сплачений судовий збір в розмірі 2 684,00 грн. (а.с. 5); оскільки позов задоволено повністю, судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь позивача в розмірі 2 684,00 грн. Стосовно стягнення витрат на професійну правничу допомогу. Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 15 ЦПК України, учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. Відповідно до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу. Згідно з ч. 2 ст. 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Порядок розподілу судових витрат між сторонами визначений ст. 141 ЦПК України. Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові - на позивача. Відповідно до ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. Згідно з ч. 3, 4 ст. 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Згідно з пунктом 4 частини першої статті 1 Закону України від 05 липня 2012 року №5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору. При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує ЄСПЛ, присуджуючи судові витрат на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, у рішеннях від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України» (пункт 80), від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України» (пункти 34-36), від 23 січня 2014 року у справі «East/West Alliance Limited» проти України», від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України» (пункт 95) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим. Велика Палата Верховного Суду у додатковій постанові від 19 лютого 2020 року у справі №755/9215/15-ц зробила висновок, що ЦПК України передбачено такі критерії визначення та розподілу судових витрат: 1) їх дійсність; 2) необхідність; 3) розумність їх розміру, з урахуванням складності справи та фінансового стану учасників справи. Судом встановлено, що [PERSON] є представником позивача, що підтверджується довіреністю (а.с. 18). Судом на підставі договору №210-ДЕ про надання правової допомоги від 08.01.2021 р. встановлено, що договір укладений між АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» та Адвокатським обєднанням «Перший радник» (а.с. 12-14). Відповідно до вказаного договору адвокатське об`єднання прийняло на себе обов`язки здійснювати всі дії від імені і в інтересах клієнта (позивача) в процесі кримінального, цивільного, адміністративного та господарського судочинства, виконавчого провадження, під час досудового слідства та у відносинах з органами державної виконавчої влади. Даним договором визначені повноваження адвокатського об`єднання, яке, зокрема має право пред`являти від імені клієнта та у його інтересах відповідний позов, брати участь у судових засіданнях тощо (а.с. 12). Орієнтовна ціна договору складає 500 000,00 грн. (п. 4.1.). Цей договір набирає чинності з дати його підписання та діє до 31.12.2021 р., але у будь-якому разі до повного виконання сторонами своїх зобов`язань (п. 5.1 договору). У додатковій угоді №4 до договору №210-ДЕ про надання правової допомоги від 08.01.2021 р., яка укладена 27.04.2021 р., АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» та АО «Перший радник» (а.с. 15 - 17) внесли зміни до договору, виклавши його зміст у новій редакції. Відповідно до п. 1.1 договору від 27.04.2021 р., в рамках даного договору виконавець зобов`язується надавати клієнтові правову допомогу за окремими письмовими або усними дорученнями останнього. Для цілей цього договору видами правової допомоги, що може надаватись виконавцем, з зокрема, але не виключно: надання консультацій і роз`яснень клієнту з правових питань; збір доказів по судовій справі, визначення засобів доказування; ознайомлення з матеріалами судової справи; складання процесуальних та інших документів правового характеру (позовів, відзивів, заперечень, пояснень, заяв, клопотань, скарг, запитів, звернень тощо); інші види правової допомоги, що не передбачені цим договором, однак є необхідними для його виконання та захисту інтересів клієнта. Відповідно до п. 1.3 договору, сторони узгодили, що зміст, обсяг, вартість, послуг, номер судової справи, в межах якої надається правова допомога, та судова інстанція відображається сторонами в акті наданих послуг. Згідно з п. 1.4 договору від 27.04.2021 р. клієнт надає виконавцю право, а виконавець приймає на себе обов`язки здійснювати всі дії від імені в інтересах клієнта в процесі кримінального, цивільного, адміністративного та господарського судочинства, виконавчого провадження, під час досудового слідства та у відносинах з органами державної виконавчої влади. Даним договором визначені повноваження адвокатського об`єднання, яке, зокрема має право пред`являти від імені клієнта та у його інтересах відповідний позов, брати участь у судових засіданнях тощо (а.с. 15). Вартість послуг за цим договором визначена його учасниками в розмірі 500 000,00 грн. (п. 4.1). Розмір гонорару, який має сплатити клієнт, визначається згідно з актом наданих послуг, в якому зазначаються номер справи та судова інстанція, в межах якої надавалася правова допомога. Розмір гонорару може бути змінено за взаємною домовленістю сторін (п. 4.2.). Вартість наданих послуг (розмір гонорару) у кожній судовій справі може визначатись погодинно або у фіксованому розмірі (п. 4.3). Вартість наданих послуг може визначатись окремо у кожній справі та кожній судовій інстанції (в якій розглядалася справа), про що складається відповідний акт наданих послуг (п. 4.4). Крім оплати вартості послуг відповідно до акту наданих послуг, клієнт компенсує документально підтверджені витрати (проїзні квитки, квитанції, чеки тощо), фактично понесені виконавцем в процесі надання послуг (п. 4.5). Оплата наданих послуг та компенсація витрат здійснюється клієнтом за фактом їх надання (понесення) на підставі погоджених та підписаних стонами актів наданих послуг впродовж 15 (п`ятнадцяти) календарних днів з моменту вступу рішення суду по справі, в межах якої надавалася правова допомога, в законну силу (п. 4.6). Укладаючи 27.04.2021 р. договір, його учасники погодили, що цей договір набирає чинності з дати його підписання та діє до 31.12.2021 р., але у будь-якому разі до повного виконання сторонами своїх зобов`язань (п. 5.1 договору (а.с. 16)). Відповідно до додаткової угоди від 31.12.2021 р. до договору про надання юридичних послуг №210-ДЕ від 08.01.2021 р., учасники договору досягли згоди продовжити строк дії договору до 31.12.2022 р. (а.с. 26). Відповідно до додаткової угоди №32 до Договору про надання юридичних послуг №210-ДЕ від 08.01.2021 р., яка укладена 30.12.2022 р., продовжений строк дії договору до 31.12.2023 р. (а.с. 27). Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема зазначено у рішеннях від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України», від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України», від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України», від 30 березня 2004 року у справі «Меріт проти України», заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим. На підтвердження витрат, понесених на професійну правничу допомогу, мають бути надані договір про надання правничої допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правничу допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування останніх. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 17.09.2019 року у справі № 810/3806/18, що враховується судом відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України. За змістом пункту 1 частини другої статті 137 ЦПК України здійснені стороною у справі судові витрати на правничу допомогу визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою. Частиною восьмою статті 141 ЦПК України визначено, що розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду, за умови, що сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом установленого строку така заява залишається без розгляду. При цьому розмір витрат на оплату професійної правничої допомоги адвоката встановлюється і розподіляється судом згідно з умовами договору про надання правничої допомоги у разі надання відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, як уже сплаченої, так і тієї, що лише підлягає сплаті (буде сплачена) відповідною стороною або третьою особою. Аналогічних висновків дійшла ВП ВС у постанові від 19.02.2020 року у справі №755/9215/15-ц, ОП КГС ВС від 03.10.2019 року у справі № 922/445/19. Як встановлено судом, між позивачем та АО «Перший радник» відсутній чинний станом на 27.11.2023 р. договір про надання професійної правничої допомоги. Укладений 27.04.2021 р. договір, втратив дію 31.12.2021 р. Позовна заява була подана [PERSON] , яка є адвокатом відповідно до даних Єдиного реєстру адвокатів України (https://erau.unba.org.ua), повноваження якої визначені довіреністю від 06.03.2023 р. (а.с. 17). Позивачем суду не було надано чинного договору про надання професійної правничої допомоги із адвокатом Білою Т.А. В силу ст.ст. 11, 509, 629 ЦК України зобов`язання виникають, зокрема із договору, та договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ст. 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Аналогічні приписи містить ст. 639 ЦК України, яка передбачає, що договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. У письмовій формі належить вчиняти, зокрема: ?правочини між юридичними особами (п. 1 ч. 1 ст. 208 ЦК України); ?правочини між фізичною особою та юридичною особою, крім правочинів, передбачених ч. 1 ст. 206 ЦК України (п. 2 ч. 1 ст. 208 ЦК України). Згідно з положеннями ч. 1 ст. 207 ЦК України: ?правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксовано в одному або кількох документах (зокрема електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони або які були надіслані сторонами до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами; ?у разі якщо зміст правочину зафіксовано в кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом; ?правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо волю сторін виражено за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства (ч. 2 ст. 207 ЦК України). Суду не було надано договору про надання професійної правничої допомоги, яка визначала би зобов`язання з надання професійної правничої допомоги у справі за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до [PERSON] , тому підстави для стягнення витрат на професійну правничу допомогу відсутні.

Outcome: partial