Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-14 00:00:00

ПрАТ «СК «Арсенал Страхування» звернулося до Комінтернівського районного суду м. Харкова з позовною заявою до [PERSON] в якій просить стягнути з відповідача суму майнової шкоди в розмірі 132 423,79 грн. , та суму судового збору. В обгрунтування позовних вимог, позивач зазначив, що 05.12.2018 року між позивачем та [PERSON] був укладений договір страхування наземного транспорту № 1433/18-Т/Х/01, згідно якого позивач взяв на себе зобов`язання компенсувати будь-яке пошкодження або знищення автомобіля Mercedes-Benz Vito», д.н.з [NUMBER] , його окремих складових частин чи додаткового обладнання внаслідок ДТП.21.10.2019 року трапилася дорожньо- транспортна пригода за участю автомобіля «MitsubishiL200», д.н.з. [NUMBER] під керуванням відповідача та автомобіля «Mercedes-Benz Vito», д.н.з [NUMBER] , внаслідок якої автомобілю «Mercedes-Benz Vito», д.н.з [NUMBER] завдано механічні пошкодження. Вина відповідача у скоєнні вищезазначеної ДТП підтверджується постановою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 06.11.2019 року. На підставі умов Страхового договору від 05.12.2018року № 1433/18-Т/Х/01 позивач поніс матеріальні збитки, виплативши страхове відшкодування на користь потерпілого в розмірі 132423 грн.79 коп.На дату скоєння ДТП власник автомобіля «MitsubishiL200», д.н.з. [NUMBER] , не мав чинного договору обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, у зв`язку з чим позивач звертається до суду з даним позовом до винної особи у ДТП , щодо відшкодування шкоди в порядку регресу. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 26 серпня 2020 року провадження у справі було відкрито, справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 28 вересня 2020 року від представника відповідача до суду надійшов відзив на позов, в якому зазначає про невизнання відповідачем позовних вимог , вважає їх без підставними , необґрунтованими та недоведеними належними та допустимими доказами та просила відмовити у їх задоволені посилаючись на те, що позивачем не надано інформації щодо участі застрахованого автомобіля у інших ДТП до події 21.10.2019 року, тоді як за наявною інформацією автомобіль Mercedes-Benz Vito», д.н.з [NUMBER] раніше перебував у ДТП , яке сталося 21.09.2019 року, які пошкодження були зафіксовані у вказаного автомобіля та чи піддавався вказаний автомобіль відновлювальному ремонту з моменту ДТП 21.09.2019 року по 21.11.2019 року не відомо. Крім того, відповідача не було повідомлено про технічний огляд пошкодженого транспортного засобу, у зв`язку з чим був позбавлений права висловлювати свою думку та заперечення у разі невірного фіксування відповідних пошкоджень. Відповідач не згоден з протоколом огляду транспортного засобу, оскільки огляд пошкодженого автомобіля відбувся через три дні після ДТП , та чи підлягав цей автомобіль експлуатації до цього відповідачу не відомою. Крім того, в протоколу огляду не зазначено дату ДТП , у зв`язку з чим не можливо встановити з приводу якого саме ДТП відбувався огляд, модель транспортного засобу який був оглянутий відрізняється з моделлю автомобіля по якому зроблені розрахунки на запчастини, в тому числі ремонтні роботи та фарбування. Також у протоколі огляду не зазначено які саме приховані дефекти має пошкоджений автомобіль, вказано про одній й ті ж пошкодження у графах щодо назви деталей та опису пошкодження та у графі де фіксуються пошкодження , які не пов`язані з ДТП, також взагалі відсутній запис про пошкодження переднього лівого крила, хоча в рахунку зазначається про фарбування правого та лівого крила. Наданий позивачем рахунок щодо ремонту автомобіля є неповним, оскільки одна сторінка відсутня, та зазначена в ньому модифікація моделі автомобіля не відповідає пошкодженому автомобілю. У рахунок включені виконані роботи щодо фарбування передніх: правого та лівого крила, які не мають відношення до ДТП. Крім цього , в рахунку щодо ремонтного замовлення вказані запчастини без уточнюючої інформації ,щодо коду та виробника запчастин та відомості щодо якої сторони автомобіля такі запчастини належать. Ремонтна калькуляція оформлена не належним чином . 06\~жовтня 2020\~ року\~представником позивача\~ \~до суду\~подана \~відповідь на\~відзив,\~в якій\~останній вказує,\~що заперечення\~відповідача \~є безпідставними\~та необґрунтованими,\~оскільки твердження відповідача та його представника про порушення норм Методики товарознавчої експертизи, які полягали в тому, що його не викликали на огляд пошкодженого транспортного засобу, представник позивача вказав, що відповідно до вказаної вище Методики , виклик заінтересованих осіб здійснюється у разі потреби. Тобто дана дія є правом, а не обов`язком експерта. Оцінка збитку була здійснена спеціалістом, який має спеціальні знання та навики, не є зацікавленою особою, тому оцінку було здійснено об`єктивно. Щодо тверджень відповідача та його представника, що акт огляду проведено на 3 день після ДТП, представник позивача зазначив, що відповідно до умов договору страхування, страхувальник зобов`язаний звернутися до страховика із заявою про настання страхової події протягом 3 днів, при цьому до моменту звернення страхувальник зобов`язаний зберігати автомобіль у стані, який був після страхової події.\~Отже,\~ страхувальник\~звернувся до\~позивача 22.10.2019\~року,\~тобто на\~наступний після\~ДТП день.\~Призначення експертизи\~є додатковою\~процедурою,\~яку позивачу\~слід замовити,\~але тим\~не менше\~автомобіль був\~оглянутий на\~протязі 3\~днів після\~ДТП у\~стані,\~якому він\~перебував після\~ДТП. Щодо тверджень\~відповідача та\~його представника\~,\~що в\~калькуляції зазначена\~модель не\~застрахованого ТЗ\~-\~застрахований транспортний\~засіб "Mercedes\~benz\~Vito-119".\~в калькуляції\~зазначено "Mercedes\~benz\~Vito\~(W447)-l\~14CDI,\~невідповідність даних\~моделей відповідачем\~ та\~його представником\~не доведена.\~ Крім\~того,\~калькуляція є\~складовою частиною\~звіту,\~так як\~і акт\~огляду,\~калькуляція формується\~через систему\~Аудахісторі,\~специфіку зазначення\~в даній\~системі автомобілів\~((W447)-l14CDI)\~експерт змінити\~не може. Щодо тверджень\~представника відповідача\~про попередні\~пошкодження,\~зафіксовані експертом,\~представник позивача\~зазначає ,\~що \~по попереднім\~пошкодження застрахованого\~ТЗ \~ було\~здійснено іншій\~рахунок \~та акт\~виконаних робіт,\~де зафіксовано\~пошкодження лівої\~ та\~правої частини\~автомобіля.\~(\~вказані документи\~долучені до\~Відповіді). \~Крім того\~представник \~зазначає ,\~що твердження відповідача та його представника про брак рахунку та включення в нього пошкоджень, які на їх думку не були завдані під час ДТП є безпідставними, оскільки рахунок підписаний майстром, який займався ремонтом транспортного засобу. Жодним чинним законодавчим актом не передбачено, що його посада, прізвище та ініціали мають бути зазначені. Відповідач не є експертом щодо визначення причин та характеру завдання пошкоджень, в той час як позивачем надана експертна оцінка, виконана спеціалістом, який має відповідні знання та навички. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 07 жовтня 2020 року по справі за клопотанням відповідача призначено судову автотехнічну експертизу та провадження у справі на час проведення експертизи зупинено. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 28 січня 2022 року провадження по справі поновлено, у зв`язку повернення справи без виконання експертизи, справу призначено до розгляду. Проте у зв`язку із введенням в Україні з 24.02.2022 року воєнного стану та проведенням бойових дій на території Харківської області розгляд справи у судовому засіданні не відбувся. На виконання розпорядження голови Верховного Суду № 4/0/9-22 від 10.03.2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» справу 21.04.2022 року передано до Ленінського районного суду м. Полтави. . Однак цивільна справа до провадження Ленінського районного суду м. Полтави не приймалась, що зафіксовано актом від 21.04.2022 року № 1/22. Розпорядженням голови Верховного Суду від 17.11.2022 року Хе 65 «Про відновлення територіальної підсудності судових справ окремих судів м. Харкова та Харківської області» ; 23.11.2022 року відновлено територіальну підсудність Комінтернівського районного суду м. Харкова. 12.12.2022 року справу повернуто з Ленінського районного суду м, Полтави де Комінтернівського районного суду м. Харкова та передано для подальшого розгляду судді Чайка І.В. 20.12.2022 року. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 26 грудня 2022 року по справі призначено судове засідання на 11.01.2023 року. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 15 лютого 2023 року задоволено клопотання представника відповідача щодо витребування у позивача відповідних доказів. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 06 червня 2023 року за клопотанням представника відповідача по справі призначено судову автотехнічну експертизу та провадження у справі на час проведення експертизи зупинено. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 25 липня 2023 року провадження по справі поновлено, у зв`язку з вирішенням питання щодо уточнення назви експертизи , необхідної для її проведення. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 14 серпня 2023 року за клопотанням представника відповідача по справі призначено судову транспортно\~товарознавчу експертизу, провадження у справі на час проведення експертизи зупинено. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 11 грудня 2023 року провадження по справі поновлено, у зв`язку проведенням експертизи, справу призначено до розгляду. У судове засідання представник позивача не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся заздалегідь і належним чином, надав суду заяву з проханням розглянути справу у його відсутність, позовні вимоги підтримав у повному обсязі. Відповідач та його представник в судове засідання не з`явилися, про час та дату судових засідання повідомлені належним чином . Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, вважає позовну заяву такою, що підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч.1\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідного до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч.1 \~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Статтями 77, 78 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Відповідно до ч.4 \~ст. 77 ЦПК України\~ суд не бере до розгляду докази, що не стосується предмета доказування. В ході судового розгляду судом встановлені наступні факти та відповідні ним правовідносини. Судом встановлено, що 05.12.2018 року між позивачем та [PERSON] був укладений договір страхування наземного транспорту № 1433/18-Т/Х/01, згідно якого позивач взяв на себе зобов`язання компенсувати будь-яке пошкодження або знищення автомобіля «Mercedes-Benz Vito», д.н.з [NUMBER] , його окремих складових частин чи додаткового обладнання внаслідок ДТП.( том 1 а.с. 4-13) 21.10.2019 року трапилася дорожньо- транспортна пригода за участю автомобіля «MitsubishiL200», д.н.з. [NUMBER] під керуванням відповідача та автомобіля «Mercedes-Benz Vito», д.н.з [NUMBER] , який внаслідок інертного руху скоїв зіткнення з автомобілем «Volkswagen», д.н.з. [NUMBER] . Вказані автомобілі отримали механічні пошкодження, заподіяно матеріальну шкоду. Вина відповідача у скоєнні вищезазначеної ДТП підтверджується постановою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 06.11.2019 року. ( том 1 а.с.31) Згідно ч. 6\~ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Як вбачається із заяви [PERSON] від 22.10.2019 року, який є власником автомобіля «Mercedes-Benz Vito», д.н.з [NUMBER] , останній звернувся до позивача з повідомленням про ДТП ( том 1 а.с.19,21). Протоколом технічного огляду транспортного засобу «Mercedes-Benz Vito», д.н.з [NUMBER] від 24.10.2019 року , встановлено відповідні пошкодження вказаного автомобіля ( том 1 а.с. 28-29) На момент ДТП цивільно-правова відповідальність автомобіля , яким керував відповідач, не була застрахована, що підтверджується витягом з централізованої бази даних МТСБУ.( том 1 а.с.32) Згідно ремонтної калькуляції від 12.11.2019 року встановлена вартість ремонту автомобіля «Mercedes-Benz Vito», д.н.з [NUMBER] в розмірі 153617 грн. 49 коп. ( том 1 а.с.26-27) Відповідно до рахунку ТОВ « АД Соллі Плюс» вартість ремонту пошкодженого автомобіля склала 132423 грн. 79 коп. ( том 1 а.с.25) Згідно розрахунку страхового відшкодування від 18.11.2019 року сума страхового відшкодування становить 132423 грн. 79 коп. ( том 1 а.с.17) Вищевказану суму страхового відшкодування позивачем було сплачено на рахунок « Соллі Плюс Автомобільний Дом ТОВ», в якості страхової виплати власнику пошкодженого автомобіля [PERSON] , що підтверджується платіжним дорученням від 25.11.2019 року ( том 1 а.с.30) За вимог\~Цивільного кодексу України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до вимог п. п. 8, 9 ч. 2\~ст. 16 Цивільного кодексу України\~способом захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування майнової та моральної шкоди. Згідно\~ст.1166 Цивільного кодексу України\~відшкодування матеріальної шкоди можливо при наявності складу правопорушення: протиправних дій особи, заподіяння шкоди, причинний зв`язок між протиправною поведінкою і наслідками, вини особи, що причинили збиток. Згідно частини другої\~ст. 1187 Цивільного кодексу України\~шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.\~\~ Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Відповідно до\~ст. 3 Закону України «Про оцінку майна та професійну оціночну діяльність в Україні», оцінка майна, майнових прав - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в\~статті 9 цього Закону\~(далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. У відповідності до положень цього\~Закону\~майном, яке може оцінюватися, вважаються об`єкти в матеріальній формі, будівлі та споруди (включаючи їх невід`ємні частини), машини, обладнання, транспортні засоби тощо; паї, цінні папери; нематеріальні активи, в тому числі об`єкти права інтелектуальної власності; цілісні майнові комплекси всіх форм власності. Відповідно до пункту 9 частини 2\~статті 7 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»\~встановлено, що проведення оцінки майна є обов`язковим для визначення збитків або розміру відшкодування у випадках, встановлених законом. Згідно\~ст. 9 цього ж Закону, Методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України. Оцінка майна проводиться на підставі Методики товарознавчої експертизи та оцінки дорожніх транспортних засобів, затвердженої Наказом Міністерства юстиції країни та Фондом державного майна України № 1074/8395 від 24.11.2003 року. Пунктом 8.3. Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 24.11.2003. № 142/52092, передбачено, що вартість матеріального збитку визначається як сума вартості відновлювального ремонту з урахуванням значення коефіцієнта фізичного зносу складників колісного транспортного засобу. \~ \~ \~ Відповідно до рахунку ТОВ « АД Соллі Плюс» вартість ремонту пошкодженого автомобіля склала 132423 грн. 79 коп. ( том 1 а.с.25) Відповідно до положень\~статті 1192 Цивільного кодексу України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Як роз`яснено у п.14 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01 березня 2013 року за № 4\~\~ «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки», при визначенні розміру та способу відшкодування шкоди, завданої майну потерпілого, судам слід враховувати положення\~статті 1192 Цивільного кодексу України. Наприклад, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ такого ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Як при відшкодуванні шкоди в натурі, так і при відшкодуванні реальних збитків потерпілий має право вимагати відшкодування упущеної вигоди. Заперечуючи проти позовних вимог які пред`явленні\~\~ [PERSON] , представник відповідача - адвокат\~\~Найда С.С. посилався, на те, що відповідач не погоджується з розміром матеріального збитку, який визначений позивачем на підставі ремонтної калькуляції , оскільки в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази обгрунтування ремонтних робіт пошкодженого автомобіля . 06 червня 2023 року ухвалою суду по справі призначена судова автотехнічна експертиза, проведення якої доручено Харківському НДІСЕ ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса. На вирішення експерта поставлені наступні питання: Визначити суму матеріального збитку заподіяного власнику автомобіля Mercedes Benz Vito-119 д.н.з. [NUMBER] 2015 року випуску, номер кузова [NUMBER] , пошкодженого внаслідок ДТП 21.10.2019 року. За змістом положень ч. 1\~ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Статтею\~ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України\~визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами, як серед іншого, висновками експертів. Судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства. (\~ст.1 Закону України «Про судову експертизу») Висновок експерта - докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. ( ч.1 та ч.2\~ст.102 Цивільного процесуального кодексу України). Згідно висновку судової транспортно-товарознавчої експертизи від 29.11.2023 року Національного наукового центру «Інституту судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса» , величина матеріального збитку заподіяного власнику автомобіля «Mercedes-Benz Vito 114», д.н. [NUMBER] , 2015 року випуску , VIN [NUMBER] , пошкодженого внаслідок ДТП , що мало місце 21.10.2019 року, станом на момент пошкодження складає 106282, 25 грн. ( том 2 а.с.56-67) За правилами\~ст.76 Цивільного процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч.1\~ст.77 Цивільного процесуального кодексу України), а доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч.6\~ст.81 Цивільного процесуального кодексу України) . При цьому, належність доказів - правова категорія, яка свідчить про взаємозв`язок доказів з обставинами, що підлягають встановленню як для вирішення всієї справи, так і для здійснення окремих процесуальних дій. Правила допустимості доказів визначають легітимну можливість конкретного доказу підтверджувати певну обставину в справі. Правила допустимості доказів встановлені з метою об`єктивності та добросовісності у підтвердженні доказами обставин у справі, виходячи з того, що нелегітимні засоби не можуть використовуватися для досягнення легітимної мети, а також враховуючи те, що правосудність судового рішення, яке було ухвалене з урахуванням нелегітимного доказу, завжди буде під сумнівом. Допустимість доказів є важливою ознакою доказів, що характеризує їх форму та означає, що обставини справи, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами. Згідно з ч.2\~ст.77 Цивільного процесуального кодексу України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. За наведених та встановлених обставин, суд бере за основу, як доказ, висновок експерта №20850 від 29.11.2023 року, складений експертом Національного \~ наукового\~ центру\~ \~«Інституту \~ судових\~ експертиз\~ім.\~заслю \~проф.\~ \~М.С.\~Бокаріуса» \~ , який має відповідну кваліфікацію та в якому зазначено, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за\~ст. 384 Кримінального кодексу України\~за відомо неправдивий висновок за ст. 385\~Кримінального кодексу України, відповідно до якого дійсна вартість відновлюваного ремонту транспортного засобу - автомобіля марки Mercedes-Benz Vito», д.н.з [NUMBER] , внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, що мала місце 21.10.2019 року складає: 106282,25 гривень. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексах випадках. (ч.1\~ст.13 Цивільного процесуального кодексу України) \~ \~ \~ \~ \~Аналізуючи вищевикладені\~обставини,\~оцінюючи надані\~сторонами докази\~в їх\~сукупності,\~з позиції\~належності та\~допустимості кожного\~з них,\~суд приходить\~до висновку,\~що оскільки\~вартість відновлюваного\~ремонту належного\~позивачу автомобіля Mercedes-Benz Vito», д.н.з [NUMBER] , на момент дорожньо-транспортної пригоди визначена в розмірі 106282,25 гривень (яка визначена Висновком експерта №20850 від 29.11.2023 року), то відповідно до положень\~ст. 1192 Цивільного кодексу України, позивачу належить до відшкодування відповідачем [PERSON] вартість матеріального збитку у розмірі 106282,25 гривень, яка заявлена в межах заявлених позовних вимог позивачем. Відповідно до\~ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», оцінка майна, майнових прав (далі - оцінка майна) - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в\~статті 9 цього Закону\~(далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Майном, яке може оцінюватися, вважаються об`єкти в матеріальній формі, будівлі та споруди (включаючи їх невід`ємні частини), об`єкти незавершеного будівництва, майбутні об`єкти нерухомості, машини, обладнання, транспортні засоби тощо; паї, цінні папери; нематеріальні активи, у тому числі об`єкти права інтелектуальної власності; цілісні майнові комплекси всіх форм власності; майновими правами, які можуть оцінюватися, визнаються будь-які права, пов`язані з майном, відмінні від права власності, у тому числі права, які є складовими частинами права власності (право володіння, розпорядження, користування), спеціальне майнове право на об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості, а також інші специфічні права (право на провадження діяльності, використання природних ресурсів тощо) та право вимоги. Незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до\~статті 12 цього Закону. Датою оцінки є дата, за станом на яку здійснюються процедури оцінки майна та визначається вартість майна. Нормативно-правовими актами з оцінки майна можуть бути передбачені строки дії звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) від дати оцінки або дати її затвердження (погодження) замовником. Випадки обов`язкового проведення оцінки майна встановлюються цим Законом. Договір на проведення оцінки майна укладається в письмовій формі та може бути двостороннім або багатостороннім. Під час укладання багатостороннього договору крім замовника оцінки стороною договору може виступати особа-платник, якщо оплату послуг суб`єкта оціночної діяльності здійснює інша особа, а не замовник. У цьому випадку на платника як сторону договору поширюються обмеження, зазначені в\~статті 8 цього Закону. Замовниками оцінки майна можуть бути особи, яким зазначене майно належить на законних підставах або у яких майно перебуває на законних підставах, а також ті, які замовляють оцінку майна за дорученням зазначених осіб. Замовники оцінки повинні забезпечити доступ суб`єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці на законних підставах, отримання ним необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення його оцінки. Сторони договору на проведення оцінки майна (замовник, платник) мають право вільного вибору суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання за умови виконання вимог, встановлених статтями\~8\~та\~9\~цього\~Закону. Істотними умовами договору на проведення оцінки майна є: зазначення майна, що підлягає оцінці; мета, з якою проводиться оцінка; вид вартості майна, що підлягає визначенню; дата оцінки; строк виконання робіт з оцінки майна; розмір і порядок оплати робіт; права та обов`язки сторін договору; умови забезпечення конфіденційності результатів оцінки, інформації, використаної під час її виконання; відповідальність сторін за невиконання або неналежне виконання умов договору; порядок вирішення спорів, які можуть виникнути під час проведення оцінки та прийняття замовником її результатів. Законодавством або за згодою сторін договору в ньому можуть бути передбачені інші істотні умови. Розмір і порядок оплати робіт з оцінки майна визначаються за домовленістю сторін або у випадках відбору суб`єкта оціночної діяльності на конкурсних засадах - за результатами конкурсу. Не допускається встановлення у договорі розміру оплати робіт як частки вартості майна, що підлягає оцінці. Права, обов`язки та відповідальність оцінювача (суб`єкта оціночної діяльності), який проводить експертизу на підставі ухвали (постанови) суду про її призначення, визначаються законодавством України про судову експертизу та цим Законом. (ст. 11 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні») Вирішуючи питання розподілу судових витрат, з урахуванням вимог\~ст.141 Цивільного процесуального кодексу України, суд присуджує стягнути з [PERSON] на користь ПАТ «СК «Арсенал Страхування» судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 2102 грн. 00 коп., які сплачено позивачем при зверненні з цим позовом до суду. На підставі вищевикладеного,

Outcome: partial