Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-21 00:00:00

У лютому 2024 року позивач звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення збитків, завданих безобліковим користуванням електричною енергією в сумі 128\~032,28 грн., та вирішити питання про стягнення судового збору. В обґрунтування позову позивач вказує на те, що 14 вересня 2023 року під час проведення перевірки за адресою: [ADDRESS] (гараж № [NUMBER] ), працівниками ПрАТ «Підприємство з експлуатації електричних мереж «Центральна Енергетична Компанія» у зв`язку з відмовою в доступі до об`єкта споживача, 14.09.2023 складено: Акт про недопуск із зазначенням мотивів недопуску: недопуск до гаражу для відключення бездоговірного споживання. Згодом, 14.09.2023 під час проведення працівниками ПрАТ «ПЕЕМ «ЦЕК» перевірки за адресою: м.Дніпро, вул.Ак.Янгеля, будинок №22, квартал 653 (гараж №1) виявлено порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №312. З 01 січня 2019 року ПрАТ «ПЕЕМ ЦЕК» є оператором системи розподілу та розподіляє електричну енергію споживачам, які приєднані до його мереж, відповідно до ПРЕЕ та надає послуги комерційного обліку на своїй території ліцензованої діяльності, як постачальник послуг комерційного обліку. За вищезазначеним фактом порушення ПРРЕЕ споживачем [PERSON] працівниками ПрАТ «ПЕЕМ «ЦЕК» складено Акт про порушення №00000624, яким зафіксовано наступне: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку поза розрахунковим засобом обліку електроенергії. Самовільне підключення виконано відкрито, кабелем АВВГ 2х10 мм2 ПЛ 0,23 (СІП 2х16 мм2), що приєднана до ТП-314 РБ-4. Самовільне підключення виконано зажимами на кінці лінії ПЛ 0,23, що призвело до несанкціонованого відбору електроенергії. Споживач [PERSON] запрошувався на засідання Комісії оператора системи розподілу з розгляду складеного акту про порушення, та в його присутності, рішення Комісії по розгляду Актів про порушення, за результатами розгляду зазначеного вище Акту про порушення, оформлено протоколом №293/2023 засідання комісії апарату управління ПрАТ «ПЕЕМ «ЦЕК». Відповідно до даного протоколу після розгляду вказаного Акта про порушення та матеріалів до нього Комісією було прийнято рішення про здійснення нарахувань вартості необлікованої електричної енергії відповідно до Глави 8.4 Розділу VIII ПРРЕЕ. Позивачем було виконано нарахування вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ згідно п.8.4.7, п.п.4 п.8.4.8, п.8.4.13 Глави 8.4 розділу VIIІ ПРРЕЕ в обсязі 21678 кіловат годин на суму 128\~032,28 грн. На підставі розрахунку вартості безобліково спожитої електроенергії по Акту про порушення, відповідачу сформований рахунок на оплату. 29 грудня 2023 відповідачу направлено поштовим відправленням лист про обов`язок сплатити рахунок за необліковану електричну енергію з додатками. Даний лист відповідачем отримано особисто 11.01.2024. Оскільки на день звернення з позовом до суду відповідач добровільно не сплатив рахунок, тому позивач вимушений звернутися з даним позовом до суду для стягнення збитків, завданих безобліковим користуванням електричною енергією. Ухвалою суду від 06 березня 2024 у справі відкрито спрощене позовне провадження, справа розглянута без повідомлення (виклику) сторін. Сторонам було направлено копію ухвали, а також відповідачу було направлено копію позовної заяви із додатками. З урахуванням вимог ст.ст.19,274,276,277 ЦПК України, розгляд справи здійснено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи; особи, які беруть участь у справі, не викликались. Відповідач своїм правом на подачу відзиву на позовну заяву, не скористався, а тому суд розглядає справу за наявними матеріалами. Виклик сторін відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України у порядку спрощеного провадження не здійснювався, справа розглядалася за наявними у справі матеріалами. Суд розглядає справу у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи та оцінивши наявні докази у їх сукупності, судом встановлені наступні фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що з 01 січня 2019 року ПрАТ «ПЕЕМ «ЦЕК» є оператором системи розподілу та розподіляє електричну енергію споживачам, які приєднані до його мереж, відповідно до ПРРЕЕ та надає послуги комерційного обліку на своїй території ліцензованої діяльності, як постачальник послуг комерційного обліку. [PERSON] є споживачем електричної енергії за адресою: [ADDRESS] (гараж № [NUMBER] ). Користування електричною енергією [PERSON] здійснюється без укладення договору з ОСР на підставі заповіту від 09.06.2011 на наявних документів, що оформлені на покійного дідуся [PERSON] . Відповідно до абзацу 11 пункту 1.2.15. ПРРЕЕ при переході права власності (користування) на об`єкт до нового власника (користувача) переходять права та обов`язки за договорами, укладеними відповідно до цих Правил, крім випадків, передбачених законодавством. Згідно пункту 2.1.3. ПРРЕЕ ініціатором укладення договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії у разі зміни споживача, форми власності чи власника електроустановки є споживач. З метою зміни споживача для укладення договору споживача про надання послуг розподілу електричної енергії [PERSON] \~ подано\~заяву-приєднання\~від 25.09.2023\~без надання\~документів,\~передбачених пунктом\~2.1.8. ПРРЕЕ,\~яким передбачено,\~що у\~разі смерті\~побутового споживача,\~особа (спадкоємець),\~яка у\~встановленому законом\~порядку скористалась\~правом подання\~заяви про\~прийняття спадщини,\~до складу\~якої входить\~об`єкт побутового\~споживача,\~до моменту\~набуття права\~власності на\~нього,\~має право\~укласти договір\~споживача про\~надання послуг\~з розподілу/передачі\~електричної енергії\~з оператором\~системи за\~умови надання\~відповідних документів,\~передбачених цих\~пунктом.\~Отже,\~відповідачем порушено\~положення пункту\~5.5.5.\~ПРРЕЕ,\~якими визначено\~обов`язки споживача\~електричної енергії;\~пункту 8.2.7.;\~п.п.6\~пункту 8.4.2.\~ПРРЕЕ.\~ \~ Відсутність договору споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії не підтверджує відсутність договірних правовідносин; навпаки, відповідач користувався послугами з постачання електричної енергії, що підтверджується фактичним споживанням, не заявляв вимог до постачальника про припинення йому постачання електроенергії, а отже між сторонами склались договірні правовідносини щодо постачання електричної енергії згідно вимог чинного законодавства. Відповідно до акту про порушення №00000624 від 14 вересня 2023 року, складеного представниками працівниками ПрАТ «ПЕЕМ «ЦЕК» за участю [PERSON] , було встановлено, що за адресою: [ADDRESS] (гараж № [NUMBER] ), порушено облік електричної енергії: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку поза розрахунковим засобом обліку електроенергії. Самовільне підключення виконано відкрито, кабелем АВВГ 2х10 мм2 ПЛ 0,23 (СІП 2х16 мм2), що приєднана до ТП-314 РБ-4. Самовільне підключення виконано зажимами на кінці лінії ПЛ 0,23, що призвело до несанкціонованого відбору електроенергії. Відповідач відмовився від підпису, що зафіксовано на відео. Також, було складено «Акт про усунення порушень правил роздрібного ринку електричної енергії» від 14 вересня 2023 року за підписами представників ПрАТ «ПЕЕМ «ЦЕК»; споживач від підпису відмовився. Згідно з п.п.7 п.8.4.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року за № 312, визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку. Відповідно до абзацу 2 пункту 8.2.6 глави 8.2 розділу VII ПРРЕЕ в ПрАТ «ПЕЕМ «ЦЕК» створена комісія по розгляду актів про порушення. На підставі Акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань Комісії визначаються обсяги не облікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків, в порядку передбаченому п.8.2.6 глави 8.2 розділу VII ПРРЕЕ. 25 жовтня 2023 рішення Комісії по розгляду Актів про порушення, за результатами розгляду зазначеного вище акту про порушення, оформлено протоколом №293/2023 засідання комісії апарату управління ПрАТ «ПЕЕМ «ЦЕК» по розгляду актів про порушення. Відповідно до Протоколу №293/2023 після розгляду Акта про порушення №00000624 від 14.09.2023 року та матеріалів до нього Комісією було прийнято рішення про здійснення нарахувань вартості необлікованої електричної енергії відповідно до п.8.4 ПРРЕЕ. Позивачем було виконано нарахування вартості електричної енергії необлікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ згідно п.8.4.7, п.п.4 п.8.4.8, п.8.4.13 глави 8.4 розділу VІІІ ПРРЕЕ в обсязі 21678 кіловат годин на суму 128\~032,28 грн. На підставі розрахунку вартості безобліково спожитої електроенергії по Акту про порушення №00000624 від 14 вересня 2023 року, відповідачу сформовано рахунок на оплату №8193778979117 від 25 жовтня 2023. Доказів, які спростовують факт несанкціонованого втручання відповідача в мережу електропостачання, суду не надано. Вищезазначений рахунок було направлено на адресу споживача [PERSON] , поштовим відправленням про обов`язок сплатити рахунок, та протоколом засідання №293/2023. Вказаний лист споживач [PERSON] отримав особисто. Відповідно до ст.11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини, завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі. Відповідно до ст.509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послуги, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до ст.ст.525,526 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст.ст.610,611 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. Відповідно до положень п. 3 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Статтею 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії. Так, частиною першою статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Водночас, пунктом 4 частини другої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку є правопорушеннями на ринку електричної енергії. Відповідно до пункту 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312, споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема: здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Пунктом 8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії передбачено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Згідно із пунктом 8.2.7 Правил роздрібного ринку електричної енергії, споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Відповідно до частин першої, другої статті 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Статтею 1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно статті 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема і відшкодування збитків. Отже, суд вважає, що відповідач хоча і не укладав з позивачем договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, проте, користувався послугами з постачання електричної енергії, що підтверджується фактичним споживанням, не заявляв вимог до постачальника про припинення йому постачання електроенергії, а отже між сторонами склались договірні правовідносини щодо постачання електричної енергії згідно вимог чинного законодавства. Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»). Відтак, зібрані у справі докази та їх наявна оцінка вказують на наявність підстав для задоволення позовних вимог. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у сумі 3\~028,00 грн. На підставі ст.ст. 526, 634, 638, 640, 641, 1049, 1054 ЦК України та

Outcome: approved