Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-20 00:00:00

Позиція сторони позивача У квітні 2021 року Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО" звернулося до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості у розмірі 80830,75 грн. Під час розгляду справи за клопотанням позивача судом залучено у участі у справі, як співвідповідачів [PERSON] та [PERSON] . Таким чином позивач просить суд стягнути солідарно з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО»: - заборгованість за спожиті до 01.05.2018 послуги з централізованого опалення у розмірі 9630,23 грн; - заборгованість за спожиті до 01.05.2018 послуги з централізованого постачання гарячої води у розмірі 36521,07 грн; - заборгованість за спожиті з 01.05.2018 послуги з централізованого опалення у розмірі 9008,17 грн; - заборгованість за спожиті з 01.05.2018 послуги централізованого постачання гарячої води у розмірі 25671,28 грн; - витрати пов`язані з отриманням інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно у розмірі 33,00 грн. - судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 2270 грн. Позовні вимоги мотивовані тим, що на виконання вимог Закону України «Про житлово-комунальні послуги» КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» підготувало та опублікувало договір про надання послуг централізованого опалення та гарячої води в газеті Хрещатик № 34 (5085) від 28.03.2018, за яким свідоцтвом повного та беззаперечного акцепту (прийняття) умов договору є факт отримання послуг споживачем. Квартира за адресою: [ADDRESS] під`єднана до внутрішньо-будинкової системи теплопостачання, а отже відповідачі є споживачами послуг з центрального опалення та гарячої води за адресою: [ADDRESS] . Однак відповідачі не здійснили належним чином оплату таких послуг, у зв`язку з чим перед позивачем станом на 01.03.2021 утворилась заборгованість. Окрім того, 11.10.2018 між ПАТ «Київенерго» та КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» укладено договір № 602-18 про відступлення права вимоги, за яким КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» прийняв право вимоги до відповідача з оплати спожитих до 01.05.2018 послуг з централізованого опалення та/або з централізованого постачання гарячої води у розмірі 46151,30 грн. У відповіді на відзив на позовну заяву представник позивача зауважує, що відповідач кожного місяця отримував платіжні документі в яких зазначалось: ПІБ, кількість зареєстрованих осіб, тариф, сума до сплати, розмір заборгованості, тощо. Натомість, з приводу неправомірного нарахування заборгованості та/чи перерахунку в спірний період Відповідач як власник квартири до Позивача не звертався. Адреса відповідача-3 збігається з адресою яка була зазначена в позовній заяві початково, а тому, слід вважати, що послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води в будинку відповідача в період виникнення заборгованості надавались в повному обсязі, а тому, Позивач має право вимагати від відповідача виконання обов`язку щодо оплати спожитих послуг. Позиція сторони відповідача-3 ( [PERSON] ) [PERSON] вважає, що пред`явлені позовні вимоги є необґрунтованими та безпідставними, а тому в задоволенні позовних вимог слід відмовити та вказує, що 29 травня 2017 року між нею та ПАТ «Київенерго» укладено договір №164002000840102 про надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води населенню, за яким опалювална площа складає 19,1 м.кв. Позивач мав претензії до [PERSON] щодо несплати нею комунальних послуг, він мав звернутися з позовом до [PERSON] , враховуючи, що квартира [ADDRESS] поділена на частки та кожен із співвласників вказаної квартири має власний особовий рахунок: [PERSON] особовий рахунок № [NUMBER] ; [PERSON] особовий рахунок № [NUMBER] ; [PERSON] - особовий рахунок № [NUMBER] . [PERSON] зазначає, що наданий позивачем розрахунок немає жодного відношення до наявності у неї заборгованості, оскільки особовий рахунок, який зазначений у вказаному розрахунку, складений на іншого співвласника квартири [ADDRESS] - [PERSON] . Також [PERSON] подано заяву про застосування строку позовної давності. Рух справи Заочним рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 16.12.2021 задоволено позовні вимоги КП «Київтеплоенерго» про стягнення заборгованості з відповідачів. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 19.09.2023 (суддя Лісовська О.В.) заяву відповідача про перегляд заочного рішення суду задоволено. Заочне рішення Деснянського районного суду м. Києва від 16.12.2021 у цивільній справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості скасовано і призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. 03.10.2023 відповідачем [PERSON] подано відзив на позовну заяву. 17.10.2023 представником позивача подано відповідь на відзив на позовну заяву. 19.10.2023 відповідачем [PERSON] подано клопотання про доручення доказів. Розпорядженням керівника апарату суду від 06.11.2023 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи у зв`язку з прийняттям 31.10.2023 Вищою радою правосуддя рішення № 1016/0/15-23 про звільнення судді Деснянського районного суду міста Києва Лісовської О.В. Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.11.2023 справу передано на розгляд судді Гринчак О.І. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 06.11.2023 (суддя Гринчак О.І.) прийнято до провадження позовну заяву Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості. Визначено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 07.11.2023представником позивача подано клопотання про долучення доказів та клопотання про витребування доказів. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 07.11.2023 клопотання представника Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» про витребування доказів задоволено. Витребувано з Деснянського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) інформацію про те, чи був складений актовий запис про смерть [PERSON] , [INFO] . У випадку наявності - надати копію актового запису про смерть [PERSON] , [INFO] . 22.11.2023 Деснянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) надано копію актового запису про смерть № 814 від 30.06.2023, згідно з яким [PERSON] померла [INFO] . 05.12.2023 від представника позивача надійшла заява, в якій представник просить: закрити провадження у справі щодо [PERSON] у зв`язку з наявністю іншого судового рішення щодо неї; витребувати з П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори відомості про правонаступників в частині нерухомого майна, що належить [PERSON] , [INFO] ; зупинити провадження у справі до встановлення правонаступників та отримання інформації про спадкоємців з П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 05.12.2023 витребувано з П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори відомості про правонаступників (спадкоємців) щодо майна померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] . Зупинено провадження у цивільній справі № 754/5666/21 за позовною заявою Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості до залучення до участі у справі правонаступника [PERSON] . 04.03.2024 П`ятнадцятою київською державною нотаріальною конторою надано Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 76009556 від 28.02.2024. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 12.04.2024 поновлено провадження у цивільній справі № 754/5666/21 за позовною заявою Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості. У судове засіданні 21.05.2024 учасники справи не з`явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином, в порядку ст. 128 ЦПК України, що підтверджується матеріалами справи. Відповідно до частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Згідно з пунктом 1 частини третьої статті 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. З огляду на вказані обставини та приписи процесуального закону, суд прийшов до висновку про можливість розгляду справи за відсутності відповідачів, які повідомлені належним чином про дату, час та місце розгляду справи. Щодо вимог до [PERSON] 22.11.2023 Деснянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) надано копію актового запису про смерть № 814 від 30.06.2023, згідно з яким [PERSON] померла [INFO] . Згідно з Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 76009556 від 28.02.2024, наданою П`ятнадцятою київською державною нотаріальною конторою, після померлої [INFO] [PERSON] спадкова справа не заводилась. Відповідно до пункту 1, пункту 7 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1); настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва (пункт 7). З аналізу пункту 7 частини першої статті 255 ЦПК України вбачається, що правонаступників у справу можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася вже після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі. Статтею 25 Цивільного кодексу України встановлено, що здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження. У випадках, встановлених законом, охороняються інтереси зачатої, але ще не народженої дитини. У випадках, встановлених законом, здатність мати окремі цивільні права та обов`язки може пов`язуватися з досягненням фізичною особою відповідного віку. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті. У статті 26 Цивільного кодексу України визначено, що усі фізичні особи є рівними у здатності мати цивільні права та обов`язки. Фізична особа має усі особисті немайнові права, встановлені Конституцією України та цим Кодексом. Фізична особа здатна мати усі майнові права, що встановлені цим Кодексом, іншим законом. Фізична особа здатна мати інші цивільні права, що не встановлені Конституцією України, цим Кодексом, іншим законом, якщо вони не суперечать закону та моральним засадам суспільства. Фізична особа здатна мати обов`язки як учасник цивільних відносин. Згідно з частиною першою статті 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи. У статті 46 ЦПК України визначено, що здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи. Частиною першою статті 47 ЦПК України передбачено, що здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи. Системний аналіз вказаних норм права, а також положень частин першої, другої, четвертої статті 25, частини першої статті 26 ЦК України та частини другої статті 48 ЦПК України, дає підстави дійти висновку про те, що на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі має бути живим. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1 частини першої статті 255 ЦПК України). Норма статті 255 ЦПК України є імперативною. Тобто за наявності підстав, визначених пунктами 1-8 статті 255 ЦПК України, незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі. Отже, якщо позов пред`явлено до померлої особи, то відповідно до пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Якщо правонаступництво у справі допускається, то правонаступників можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі. Вказана позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 20 червня 2019 року у справі № 185/998/16, а також в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 грудня 2019 року у справі № 127/328/17. З огляду на те, що позов Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» пред`явлено 09.04.2021 до померлої [INFO] [PERSON] , правонаступників прав та обов`язків судом не встановлено, тому суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження у справі в частині вимог до [PERSON] . Фактичні обставини справи, встановлені судом 11.10.2018 між ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» та Комунальним підприємство (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» було укладено Договір № 602-18 про відступлення права вимоги (цесїї), за яким ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» відступило право вимоги, а КП «КИЇВТЕПЛОЕНРГО» набуло право вимоги до юридичних осіб, фізичних осіб, фізичних осіб-підприємців щодо виконання ними грошових зобов`язань перед Кредитором з оплати спожитих до 01.05.2018 послуг з централізованого опалення та гарячого водопостачання станом на 01.08.2018 з урахуванням оплат, що отримані Кредитором за період з 01.08.2018 до дати укладення цього договору та коригувань платежів. Перелік договорів (особових рахунків), споживачів та сум грошових зобов`язань (основний борг), прав вимоги яких відступається за цим договором, зазначається у Додатку № 1 та Додатку № 2 до цього договору. Надання послуг здійснювалось на підставі Договору про надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води, затвердженого Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, що затверджені Постановою КМУ від 21 липня 2005 року №630 (далі - Правила), який був опублікований 31.07.2014 на офіційному сайті ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», а також в газеті «Хрещатик» від 06.08.2014 № 111 (4511). Відповідно до Додатку № 1 та Додатку № 2 до Договору цесїї позивач набув право вимоги заборгованості за спожиті до 01.05.2018 за адресою: [ADDRESS] за послуги з централізованого опалення до: [PERSON] особовий рахунок № [NUMBER] в сумі 6709,77 грн; [PERSON] особовий рахунок № [NUMBER] у сумі 1474,83 грн; а також право вимоги заборгованості за спожиті послуги з централізованого гарячого водопостачання до: [PERSON] особовий рахунок № [NUMBER] в сумі 24573,70 грн; [PERSON] особовий рахунок № [NUMBER] у сумі 3570,41 грн Крім того, КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» було опубліковано договір про надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води в газеті Хрещатик від 28.03.2018 № 34 (5085). Зміст зазначеного договору відповідає змісту типового договору, затвердженого Правилами. Такі договори є договорами приєднання, а отже може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови. З матеріалів справи вбачається, що квартира за адресою: [ADDRESS] загальною площею 70,90 м. кв. належить: частина - [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 26.06.1996; частина - [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 08.10.2004; частина - [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 18.03.2005. 29 травня 2017 року між [PERSON] та ПАТ «Київенерго» укладено договір №164002000840102 про надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води населенню за адресою: [ADDRESS] , за яким опалювальна площа складає 19,1 м.кв. Заочним рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 01.10.2021 у справі № 754/5664/21 стягнуто з [PERSON] на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» заборгованість за спожиті до 01.05.2018 послуги з централізованого опалення у розмірі 3570,41 грн.; заборгованість за спожиті з 01.05.2018 по 01.03.2021 послуги з централізованого опалення у розмірі 5 872,69 грн.; заборгованість за спожиті з 01.05.2018 по 01.03.2021 послуги з постачання гарячої води у розмірі 12 835,61 грн; витрати пов`язані з отриманням інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно у розмірі 33,00 грн, а всього 23 786,54 грн. Норми права та мотиви суду Так, стаття 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначає, що житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг. Згідно з ч. 1 ст. 6 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» учасниками правовідносин у сфері надання житлово-комунальних послуг є: 1) споживачі (індивідуальні та колективні); 2) управитель; 3) виконавці комунальних послуг. Відповідно до ч. 3 ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг. Правовідносини з постачання фізичним особам централізованого опалення та постачання гарячої води регулюються Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630. Відповідно до п. 8 Правил послуги надаються споживачеві згідно з договором, що оформляється на основі типового договору про надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води. Зі змісту п. 5 ч. 2 ст. 7 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" вбачається, що індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. За приписами статей 526, 525, 610 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до пункту 3 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо набрали законної сили рішення суду або ухвала суду про закриття провадження у справі, ухвалені або постановлені з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили за тими самими вимогами. Відповідно до наведеної норми позови вважаються тотожними, якщо в них одночасно збігаються сторони, підстави та предмет спору, тобто коли позови повністю збігаються за складом учасників цивільного процесу, матеріально-правовими вимогами та обставинами, що обґрунтовують звернення до суду. Нетотожність хоча б одного із цих чинників не перешкоджає повторному зверненню до суду заінтересованих осіб за вирішенням спору. Неможливість повторного розгляду справи за наявності рішення суду, що набрало законної сили, ухваленого між тими ж сторонами, про той же предмет і з тих же підстав, ґрунтується на правових наслідках дії законної сили судового рішення. Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 345/284/16-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 640/7778/18. Як вказувалось вище, заочним рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 01.10.2021 у справі № 754/5664/21 стягнуто з [PERSON] на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» заборгованість за спожиті до 01.05.2018 послуги з централізованого опалення у розмірі 3 570,41 грн.; заборгованість за спожиті з 01.05.2018 по 01.03.2021 послуги з централізованого опалення у розмірі 5 872,69 грн.; заборгованість за спожиті з 01.05.2018 по 01.03.2021 послуги з постачання гарячої води у розмірі 12 835,61 грн; витрати пов`язані з отриманням інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно у розмірі 33,00 грн, а всього 23 786,54 грн. Вказане рішення набрало законної сили. Оскільки набрало законної сили рішення суду прийняте з приводу стягнення з відповідачки-3 на користь позивача заборгованості на суму 23 786,54 грн, яка включає період заявлений позивачем у даній справі, тому провадження у справі щодо стягнення з [PERSON] боргу на суму 23 786,54 грн підлягає закриттю на підставі п. 3 ч. 1 ст. 255 ЦПК України. Відповідно до ст. 541 ЦК України солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання. З матеріалів справи вбачається, що за адресою: [ADDRESS] відкрито три окремі особові рахунку. Таким чином [PERSON] та [PERSON] є індивідуальними споживачами послуг, які надає позивач, що виключає солідарне стягнення у зв`язку з подільністю предмета зобов`язання. У зв`язку з викладеним у решті позовних вимог Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» до [PERSON] та [PERSON] слід відмовити.

Outcome: dismissed