Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-13 00:00:00

Позивач ТОВ "Дніпровські енергетичні послуги" звернувся до суду з позовною заявою про стягнення заборгованості звернулось до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. Просять суд постановити рішення, яким стягнути з [PERSON] на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпровські енергетичні послуги»: суму заборгованості за спожиту електричну енергію в розмірі 34995 грн. 56 коп. за період з 01.01.2019р. по 01.07.2023 р., 3% річних у сумі 37 грн. 65 коп., та інфляційних втрат у сумі 33 грн. 17 коп., та стягнути витрати по сплаті судового збору в сумі 2684 грн. 00 коп. Представник позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпровські енергетичні послуги" в судове засідання не з`явився, надіслав на електронну адресу суду заяву, у якій просить суд розглядати справу без участі представника позивача, позовні вимоги підтримує та просить суд їх задовольнити в повному обсязі, не проти винесення заочного рішення. Відповідач [PERSON] в судові засідання не з`явився, судові повістки направлені йому за адресою зазначеною в позовній заяві не отримує, інформації щодо іншої адреси для листування в порушення вимог ст. 131 ЦПК України суду не надано. За правилами ст.128-130 ЦПК України, відповідач про причини своєї неявки суд не повідомив, не надав суду жодної заяви або клопотання. На думку суду, така поведінка відповідача свідчить про недобросовісне користування правами сторони у цивільному процесі, у зв`язку з чим суд визнає неповажною неявку відповідача та вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. ст. 280-282 ЦПК України. Наявних у даній цивільній справі доказів достатньо для вирішення спору по суті. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За приписами ст. 263 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Дніпровські енергетичні послуги" - суб`єкт господарювання, створений у результаті здійснення заходів з відокремлення згідно з пунктом 1З прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про ринок електричної енергії». Так, пунктом 13 Розділу XVII «Прикінцеві та Перехідні положення» встановлено, що суб`єкт господарювання, створений у результаті здійснення заходів з відокремлення з метою забезпечення постачання електричної енергії споживачам, у строк не пізніше ніж 12 місяців з дня набрання чинності цим Законом зобов`язаний в установленому порядку отримати ліцензію на провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії, упродовж двох років з 1 січня 2019 року такий електропостачальник, який отримав ліцензію на провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії виконує функції постачальника універсальних послуг на закріпленій території, яка визначається як область, міста Київ та Севастополь, Автономна Республіка Крим, на якій до відокремлення провадив свою діяльність з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами та постачання електричної енергії за регульованим тарифом вертикально інтегрований суб`єкт господарювання. Постановою НКРЕКП від 14.06.2018 № 429 ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги» видано ліцензію з постачання електричної енергії споживачам. Товариство з обмеженою відповідальністю «Дніпровські енергетичні послуги» у відповідності із Законом України „Про ринок електричної енергії" та Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №312 від 14.03.2018 року (ПРРЕЕ) - постачає електричну енергію споживачам та виконує функції постачальника універсальних послуг на території Дніпропетровської області. Відповідно до п.1.2.8. ПРРЕЕ, Постачальник універсальних послуг здійснює постачання електричної енергії на підставі договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг, який розробляється постачальником універсальних послуг на Типового договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних (додаток 6 до цих Правил) та укладається в установленому цими Правилами порядку. Так, Договір про постачання електричної енергії постачальником універсальних опубліковано в засобах масової інформації та на веб-сайті Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпровські енергетичні послуги» https://yasno.com.ua/ . Пунктом 1.2.15 ПРРЕЕ передбачено те, що для договорів, які укладаються шляхом приєднання до умов договору, укладення договору можливе шляхом підписання заяв- приєднань, оплати виставленого рахунку, споживання будь-якого обсягу електричної енергії (за умови відсутності направлених заперечень щодо договірних умов в цілому чи частково) через особистий кабінет в електронній формі (в установленому законодавством порядку). Па роздрібному ринку не допускається споживання (використання) електричної енергії споживачем без укладення відповідно до цих Правил договору з електропостачальником та інших договорів, передбачених цими Правилами. Відповідно до п. 13 Розділу XVII Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про ринок електричної енергії» «фактом приєднання споживача до умов договору постачання універсальних послуг (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, що засвідчують його бажання укласти договір, зокрема надання підписаної заяви про приєднання, оплата рахунка постачальника універсальної послуги та/або факт споживання електричної енергії.» Споживач електроенергії [PERSON] в точці продажу електроенергії за адресою: [ADDRESS] с споживачем універсальної послуги з 01.01.2019 року та приєднався до діючого договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг, оскільки продовжує споживати електричну енергію (письмові звернення щодо відключення об`єкту і наміру розірвати публічний договір відсутні), яка постачається на об`єкт, згідно умов нового договору. На [PERSON] відкритий особовий рахунок [NUMBER] . Відповідно до п.4.3 ПРРЕЕ, дані, необхідні для формування платіжних документів, у тому числі щодо обсягів електричної енергії, надаються учасникам роздрібного ринку адміністратором комерційного обліку в порядку, встановленому Кодексом комерційного обліку. Відповідно до п.10 Постанови НКРЕ №312 від 14.03.2018р. «До запуску електронної платформи Датахаб адміністратора комерційного обліку функції адміністратора комерційного обліку на роздрібному ринку електричної енергії, у тому числі адміністрування процедури зміни постачальника електричної енергії у межах території ліцензованої діяльності, виконує відповідний ОСР. У нашому регіоні оператором системи розподілу є - АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі». На підставі наданих оператором системи розподілу даних, Постачальник визначає вартість спожитої споживачем електричної енергії. Відповідно до умов п.2.1 Договору, Постачальник продає електричну енергію Споживачу для забезпечення потреб електроустановок Споживача, а Споживач оплачує Постачальнику вартість спожитої (купленої) електричної енергії. Згідно п. 5.10 Договору, оплата рахунка Постачальника за цим Договором має бути здійснена Споживачем у строки, визначені в рахунку, але не менше 5 робочих днів від дати отримання Споживачем цього рахунка, або протягом 5 робочих днів від строку оплати, зазначеного в комерційній пропозиції, прийнятої Споживачем (комерційна пропозиція є додатком 3 до Договору). В розділі «Термін оплати» Комерційної пропозиції до Договору, побутовий споживач здійснює повну оплату вартості обсягу спожитої електричної енергії один раз за фактичними показами засобів комерційного обліку електричної енергії на початку періоду, наступного за розрахунковим. Розрахунковий період для визначення обсягу спожитої електричної енергії становить один місяць, а саме: з 01 числа розрахункового місяця по останній день розрахункового місяця. Оплата обсягу спожитої електричної енергії має бути здійснена Споживачем не пізніше 20 числа місяця, наступного за розрахунковим. Пунктом 5.8 Договору визначено те, що розрахунковим періодом за цим Договором є календарний місяць. Проте боржник не виконував свої обов`язки споживача в частині своєчасної та повної оплати за спожиту ним електричної енергії за адресою: [ADDRESS] . Так, як вбачається з розрахунку, з 01.01.2019р. по 01.07.2023р., по приладу обліку спожито 73373 кВтг на загальну суму 88949 грн. 66 коп. У період з 01.01.2019р. по 01.07.2023р. споживачем сплачено - 53954 грн. 10 коп. Отже, розрахунок суми боргу складає: : 88949,66 грн. - 53954,10 грн.= 34995 гри. 56 коп. З метою досудового врегулювання погашення виниклої заборгованості, споживачу була надіслана претензія з вимогою про сплату вищезазначеної заборгованості, однак на сьогоднішній день борг споживачем так і не сплачений. Відповідно до ч. 1 ст.509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до ст.526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших акті цивільного законодавства, а за відсутністю таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст.610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ст.611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до ч.2 ст. 625 ЦК України, «Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом». На підставі вищезазначених норм законодавства, на суму заборгованості Постачальником були нараховані 3 % річних та індекс інфляції. Розрахунок здійснюється за формулою: Сума санкції = С х 3 х Д : 365 :100, де С - сума заборгованості, Д - кількість днів прострочення. Період прострочення грошового зобов`язання: Кількість днів у періоді Сума з 21/02/2019 до 20/03/2019 391,50 х 3 % х 28 : 365 : 100 28 0,90 грн. з 21/03/2019 до 20/04/2019 1 731,15 х 3 % х 31 : 365 : 100 31 4,41 грн. з 21/04/2019 до 20/05/2019 4 185,57 х 3 % х 30 : 365 : 100 30 10,32 грн. з 21/05/2019 до 20/06/2019 2 156,67x3 %х 31 : 365 : 100 31 5,50 грн. з 21/06/2019 до 20/07/2019 1 483,34 х 3 % х 30 : 365 : 100 30 3,66 грн. з 21/07/2019 до 20/08/2019 631,44x3 %х 31 : 365 : 100 31 1,61 грн. 3 21/08/2019 до 20/09/2019 288,33x3 %х 31 : 365 : 100 31 0,73 грн. 3 21/09/2019 до 20/10/2019 531,78x3 %х30 : 365 : 100 30 1,31 грн. 3 21/10/2019 до 20/11/2019 119,34x3 %х31 : 365 : 100 31 0,30 грн. 3 21/11/2019 до 20/12/2019 990,90 х 3 % х 30 : 365 : 100 30 2,44 грн. З 21/12/2019 до 31/12/2019 1 580,40 х 3 % х 11 : 365 : 100 11 1,43 грн. з 01/01/2020 до 20/01/2020 1 580,40 х 3 % х 20 : 366 : 100 20 2,59 грн. з 21/01/2020 до 20/02/2020 808,65 х 3 %х31 : 366 : 100 31 2,05 грн. з21/02/2020 до 11/03/2020 236,25 х 3 % х 20 : 366 : 100 о /ч 0,39 грн. Таким чином, загальна сума процентів складає 37,65 грн. Суми нарахування по періодах є помісячне сальдо, яке складається з несплаченого нарахування місяця + несплачене нарахування минулого місяця/залишок боргу - сплачена сума в періоді, (розрахунок боргу додається). Розрахунок здійснюється за формулою I IС = (I I1 : 100) х (I I2 :100) х (I IЗ : 100) х ... (I IZ : 100) I I1 - індекс інфляції за перший місяць прострочення, I IZ- індекс інфляції за останній місяць прострочення. Період 1 I Iс (100,90 :100) - 1.00900000 інфляційне збільшення: 391,50 х 1.00900000 - 391,50 = 3,52 грн. Період 2 I Iс (101,00 :100) = 1.01000000 Інфляційне збільшення: 1 731,15 х 1.01000000 -1 731,15 = 17,31 грн. Період з I Iс (100,70 :100) = 1.00700000 Інфляційне збільшення: 4 185,57 х 1.00700000 - 4 185,57 = 29,30 грн. Період 4 I Iс (99,50 :100) = 0.99500000 Інфляційне збільшення: 2 156,67 х 0.99500000 - 2 156,67 = -10,78 грн. Період 5 I Iс (99,40:100) = 0.99400000 інфляційне збільшення: 1 483,34 х 0.99400000 - 1 483,34 = -8,90 грн. Період 6 I Iс (99,70: 100) = 0.99700000 Інфляційне збільшення: 631,44 х 0.99700000 - 631,44 = -1,89 грн. Період 7 I Iс (100,70:100) = 1.00700000 Інфляційне збільшення: 288.33 х 1.00700000 - 288,33 = 2,02 грн. Період 8 I Iс (100,70 : 100) = 1.00700000 Інфляційне збільшення: 531,78 х 1.00700000 - 531,78 = 3,72 грн. Період 9 I Iс (100,10 :100) = 1.00100000 Інфляційне збільшення: 119.34 х 1.00100000 -119,34 = 0,12 грн. Період 10 I Iс (99,80 : 100) = 0.99800000 Інфляційне збільшення: 990,90 х 0.99800000 - 990,90 = -1,98 грн. Період 11 I Iс (100,20 :100) = 1.00200000 Інфляційне збільшення: 1 580,40 х 1.00200000 -1 580,40 .= 3,16 грн. Період 12 I Iс (99,70:100) = 0.99700000 Інфляційне збільшення: 808,65 х 0.99700000 - 808,65 = -2,43 грн. Період 13 I Iс = 1.00000000 Інфляційне збільшення: 236,25 х 1.00000000 - 236,25 = 0,00 грн. Таким чином, інфляційне збільшення суми боргу складає 33,17 грн. Суми нарахування по періодах с помісячне сальдо, яке складається з несплаченого нарахування місяця + несплачене нарахування минулого місяця/залишок боргу - сплачена сума в періоді, (розрахунок суми боргу додається). Відповідно до ст.629 Цивільного кодексу України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. У відповідності до ст. 903 ЦК України, якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, встановлених у договорі. В добровільному порядку боржник не бажає виконати свої зобов`язання за вищевказаною адресою та сплатити повну суму заборгованості за спожиту електричну енергію, у зв`язку з чим Постачальник вимушений звертатися до суду задля відновлення свого порушеного права. У відповідності до статті 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Згідно ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється у три роки. Згідно п. 12 Прикінцевих та перехідних положень, яким було доповнено Цивільний кодекс України відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням корононарісної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020 р. № 540-ІХ, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Так, Постановою КМУ «Про запобігання поширенню та території України Гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11.03.202020 р. № 211 карантин було встановлено з 12 березня 2020 року до 22 травня 2020 р. на всій території України. А Постановою КМУ «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з мстою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 09.12.2020 р. № 1236 «з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 з 19 грудня 2020 року до 31 березня 2022 року на території України встановлено карантин, продовживши дію карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. N 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" від 20 травня 2020 р. N 392 "Про встановлення карантину з мстою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2"та від 22 липня 2020 р. N 641 "Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVTD-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2". Постановою Кабінету Міністрів України «Про внесення змін до постанов Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2020 р. № 1236 і від 29 червня 2021 р. № 677» від 23 лютого 2022 р. № 229, якою, зокрема продовжено до 31 травня (раніше - березня) 2022 р. на території України карантин з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19). Постановою від 27.05.2022 р. 7С 630 продовжено дію карантину до 31 серпня 2022 р. Постановою від 19.08.2022 р. № 928 уряд вніс зміни, зокрема, до п. 1 постанови Кабінету Міністрів України «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 09.12.2020 р. № 1236, продовживши карантин до 31 грудня 2022 р. Постановою КМ України від 23.12.2022 р. № 1423 продовжено дію карантину до 30 квітня 2023 р. Постановою КМУ України від 25.04.2023 р. № 383 продовжено дію карантину до 30 червня 2023 р. Таким чином строк дії позовної давності щодо вимоги про стягнення заборгованості за період з 01.01.2019 року по 31.03.2023 року продовжено до 30 червня 2023 року. Окрім того, Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» (№64/2022) воєнний стан було запроваджено з 24 лютого 2022 року строком на 30 діб (на часткову зміну статті 1 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб з Указом Президента України від 17.05.2022 р. N 341/2022) (на часткову зміну статті 1 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб згідно з Указом Президента України від 12.08.2022 р. N 573/2022) (на часткову зміну статті 1 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб згідно з Указом Президента України від 07.11.2022 р. N 757/2022) (на часткову зміну статті 1 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб згідно з Указом Президента України від 06.02.2023 р. N 58/2023) (на часткову зміну статті 1 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб згідно з Указом Президента України від 01.05.2023 р. N 254/2023) 15 березня 2022 року Верховною Радою України було прийнято Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» (№ 2120-ІХ), відповідно до якого прикінцеві та перехідні положення ЦК України були доповнені пунктом 19. Згідно з останнім, у період дії в Україні воєнного стану, позовна давність, визначена у ст. 257-259, 362, 559, 681, 728, 786,1293 ЦК України, продовжуються на строк його дії. А продовження строків у свою чергу, свідчить, що їх перебіг, який відбувається у період дії воєнного стану, не зараховується при обчисленні. Таким чином, строк позовної давності, продовжено і не є пропущеним стороною позивача. Викладені у позовній заяві обставини підтверджуються матеріалами справи. Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність, що передбачено у пункті 6 частини першої статті 3 ЦК України. Тобто, дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки, характеризуватися чесністю, відкритістю та повагою до інтересів іншої сторони. Дослідивши надані суду письмові докази, враховуючи проаналізовані норми права, а також те, що відповідач не скористався своїм правом і не подав відзив на позовну заяву, не спростував позовні вимоги, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позову. Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. За приписами частини 1 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати. Отже з урахуванням задоволення позову в повному обсязі з відповідача на користь позивача підлягає відшкодуванню судовий збір в розмірі 2684,00 грн. Враховуючи викладене та

Outcome: approved