Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-19 00:00:00

Описова частина Короткий зміст позовної заяви Позивач звернувся до суду з позовом, до відповідачів [PERSON] , [PERSON] про стягнення безпідставно збережених коштів, в якому просить суд: стягнути з [PERSON] на користь Криворізької міської ради безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати за користування земельною ділянкою з кадастровим номером 1211000000:02:163:0067, за період з 01.01.2022 до 13.03.2023 року у розмірі у розмірі 43\~134,28 грн та судовий збір у розмірі 1959,32 грн, [PERSON] на користь Криворізької міської ради безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати за користування земельною ділянкою з кадастровим номером 1211000000:02:163:0067, за період з 01.01.2022 до 13.03.2023 року у розмірі у розмірі 15\~953,77 грн та судовий збір у розмірі 724,68 грн. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що необхідність звернення з даним позовом викликана порушенням інтересів територіальної громади міста Кривого Рогу, як власника земель міста, що зумовлено несплатою Відповідачами коштів за фактичне користування земельною ділянкою комунальної власності за адресою: [ADDRESS] , у сумі 59\~088,06 грн, що призвело до недоотримання місцевим бюджетом коштів у відповідному розмірі. Земельна ділянка площею 0,2563 га з кадастровим номером 1211000000:02:163:0067, розташована на [ADDRESS] , є сформованою з 07.02.2008, що підтверджується витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 11.11.2022 №НВ-0001266072022. Також, відомості щодо означеної земельної ділянки внесені до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 08.10.2013 року за реєстраційним номером 176171012110. У той же час, Відповідачі строком до 14.03.2023 року були співвласниками нежитлових будівель за вищевказаною адресою, розташованих на цій земельній ділянці, а саме: [PERSON] , [INFO] набула право власності на 73/100 часток нежитлових будівель, до складу яких входить закусочна «А-1» загальною площею 256 кв.м., топкова «Б», площею 8,3 кв.м., склад «В», площею основи 21,5 кв.м. та склад «Г» площею основи 24,3 кв.м.; [PERSON] 09.08.2017 - на 27/100 часток від комплексу ремонтно-гаражних приміщень «З-1» загальною площею 113,7 кв.м. З 14.03.2023 року право власності на означений об`єкт нерухомого майна було зареєстровано за ТОВ «Ферган-25». Вказане підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 16.10.2023 №350570082. Це зобов`язує відповідачів до здійснення оплати за фактичне користування спірною земельною ділянкою, розташованою за адресою: [ADDRESS] у період з 01.01.2022 року по13.03.2023 року, пропорційно до їх часток у праві власності на нерухоме майно в силу прямих норм закону. За змістом частини першої статті 181 ЦК України, до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Нерухоме майно нерозривно пов`язане із земельною ділянкою, на якій воно знаходиться, і переміщення такого майна неможливе без його знецінення, а тому використання нежитлових приміщень, які належать Відповідачам, неможливе без відповідної земельної ділянки. У зв`язку з користуванням відповідачами нежитловими будівлями, розташованими за адресою: [ADDRESS] призюмується іх користування усією спірною земельною ділянкою. За таких обставин, у період користування спірною земельною ділянкою без укладення відповідного договору оренди відповідачі мали сплачувати власнику земельної ділянки відповідну плату. Проте, відповідачами плата за користування землею за спірний період за зазначеною адресою не здійснювалась, при цьому, у період з 01.01.2022 року по 13.03.2023 року між Криворізькою міською радою та відповідачами не існувало договірних правовідносин щодо спірної земельної ділянки. Нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером 1211000000:02:163:0067 у 2022 році з урахуванням відомостей з витягу з технічної документації від 12.10.2022 року № 97-4-0.110,4-11880/301-22 становить 3\~997\~229,17 грн, у 2023 році 4\~596\~813,55 грн. За даними витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 11.11.2022 року № НВ-0001266072022, земельна ділянка з кадастровим номером 1211000000:02:163:0067, за цільовим призначенням віднесена до секції 03.15 для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови 1,2 % від нормативної грошової оцінки земель міста. Відповідачі як фактичні користувачі земельної ділянки на [ADDRESS] , з кадастровим номером 1211000000:02:163:0067, що без достатньої правової підстави за рахунок Криворізької міської ради зберегли у себе кошти, які мали заплатити за користування нею на рівні орендної плати зобов`язані повернути ці кошти власнику земельної ділянки (Позивачу) на підставі частини першої статті 1212 ЦК України за період з 01.01.2022 року по 13.03.2023 року. Рух по справі Ухвалою Дзержинського районного суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 16 січня 2024 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (а.с.61). У зв`язку з неявкою сторін, ненаданням відзиву розгляд справи відкладався. Аргументи учасників справи Представник відповідача [PERSON] адвокат Касьян М.С. 01 березня 2024 року надав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що [PERSON] 09 серпня 2017 року дійсно набув права власності на 27/100 часток від комплексу ремонтно-гаражних приміщень «З-1» загальною площею 113,7 кв.м., розташованих за адресою: [ADDRESS] . В свою чергу [PERSON] 20 лютого 2020 року набула права власності на 73/100 часток від вищевказаного комплексу ремонтно-гаражних приміщень «З-1» загальною площею 256 кв.м. Платником земельного податку є власник земельної ділянки або землекористувач, якими може бути фізична особа чи юридична особа. Обов`язок сплати цього податку для його платника у різні періоди часу був пов`язаний з різними подіями, а саме після 01 січня 2015 року з моменту державної реєстрації права власності на таку земельну ділянку. Станом на час перевірки договір оренди щодо користування вказаною земельною ділянкою не укладено, право власності на зазначену земельну ділянку за відповідачами не зареєстровано, натомість зареєстровано право власності на нерухоме майно, яке розташоване на такій земельній ділянці, отже у відповідача відсутній обов`язок зі сплати земельного податку. Також зазначив, що відповідно до Інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, за [PERSON] зареєстровано право власності на 73/100 часток нежитлових будівель, розташованих по [ADDRESS] , загальною площею 310,1 кв.м. В свою чергу за [PERSON] зареєстровано право власності на 27/100 часток від комплексу ремонтно-гаражних приміщень «З-1» загальною площею 113,7 кв.м., розташованих по [ADDRESS] . Згідно витягу з Державного земельного кадастру загальна площа земельної ділянки з кадастровим номером 1211000000:02:163:0067\~становить 0,2563\~га.\~Натомість,\~загальна площа\~забудови,\~яка перебуває\~у власності\~відповідачів становить\~423,8\~кв.м.,\~що складає\~0,0423\~га,\~або лише\~16,5%\~від загальної\~площі земельної\~ділянки.\~Таким чином,\~не містить\~правового обґрунтування\~не тільки\~вимога про\~стягнення безпідставно\~збережених коштів\~у вигляді\~саме орендної\~плати,\~а й\~розмір цих\~коштів. Враховуючи викладене просить суд відмовити у задоволенні позову до [PERSON] в повному обсязі. Від представника позивача [PERSON] 05 березня 2024 року надійшла до суду відповідь на відзив на позовну заяву, в якій зазначила, що за земельну ділянку, на якій розташована будівля, що перебуває у користуванні кількох юридичних осіб або фізичних осіб. Податок нараховується кожному з них пропорційно тій частині площі будівлі, що знаходиться в їх користуванні, з урахуванням прибудинкової території. Таким чином, наданий позивачем в рамках даної судової справи розрахунок розміру безпідставно збережених коштів є правильним та справедливим. Також зазначила, що матеріали справи свідчать, що спірній земельній ділянці, площею 0,2563 га присвоєно кадастровий номер 1211000000:02:163:0067, вона є сформованим обєктом цивільних прав та перебуває у комунальній власності. Нерухоме майно нерозривно пов`язане із земельною ділянкою, на якій воно знаходиться, і переміщення такого майна неможливе без його знецінення, а тому використання нежитлових приміщень, які належать відповідачам, неможливе без відповідної земельної ділянки. Враховуючи викладене, просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Сторони в судове засідання не з`явились. Представник позивача [PERSON] надала суду заяву про розгляд справи за її відсутністю, в якій зазначила, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить суд їх задовольнити. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні присутня не була, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило. Відзив на позов не надала. Відповідач [PERSON] та представник відповідача адвокат Касьян М.С. в судовому засіданні присутні не були, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило. Відповідно до ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Відповідно до ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу у порядку спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Фактичні обставини справи, встановлені судами Згідно з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 350570082 від 16.10.2023 року з 07.11.2013 року власником 73/100 частки об`єкта нерухомого майна - нежитлової будівлі, а саме: закусочна «А-1» загальною площею 256 кв.м., топкова «Б», площею 8,3 кв.м., склад «В», площею основи 21,5 кв.м. та склад «Г» площею основи 24,3 кв.м. розташованого за адресою: [ADDRESS] , на земельній ділянці з кадастровим номером 1211000000:02:163:0067, є відповідач [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 20 лютого 2020 року № 286, право власності припинене 14.03.2023 року (а.с.17-21). Згідно з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 350570082 від 16.10.2023 року з 09 серпня 2017 року власником 27/100 частки об`єкта нерухомого майна - нежитлової будівлі, а саме: комплексу ремонтно-гаражних приміщень літ-«3-1», загальною площею 113,7м2, розташованого за адресою: [ADDRESS] , на земельній ділянці з кадастровим номером 1211000000:02:163:0067, є відповідач [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 22 грудня 2016 року № 2347, право власності припинене 14.03.2023 року (а.с.18-21). Згідно витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку № НВ-00011266072022 від 11.11.2022 року земельна ділянка з кадастровим номером 1211000000:02:163:0067, площею 0,2563, що розташована за адресою: [ADDRESS] належить до земель житлової та громадської забудови, вид цільового призначення 03.15 (а.с.22). Рішенням Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 11 серпня 2022 року позовні вимоги Криворізької міської ради до [PERSON] , [PERSON] про стягнення безпідставно збережених коштів задоволено. Стягнуто з [PERSON] , [INFO] , на користь Криворізької міської ради 82 775,80 гривень (вісімдесят дві тисячі сімсот сімдесят п`ять гривень 80 копійок), за користування земельною ділянкою комунальної власності з кадастровим номером 1211000000:02:163:0067, у період з 20 лютого 2020 року до 31 грудня 2021 року. Стягнуто з [PERSON] , судовий збір у розмірі 1 324,61 гривні (одна тисяча триста двадцять чотири гривні 61 копійка). Стягнуто з [PERSON] , [INFO] , на користь Криворізької міської ради 72 263,71 гривні (сімдесят дві тисячі двісті шістдесят три гривні 71 копійка), за користування земельною ділянкою комунальної власності з кадастровим номером 1211000000:02:163:0067, у період з 09 серпня 2017 року до 31 грудня 2021 року. Стягнуто з [PERSON] , судовий збір у розмірі 1 156,39 гривень (одна тисяча сто п`ятдесят шість гривень 39 копійок) (а.с.25-30). Постановою Дніпровського апеляційного суду від 26 жовтня 2022 року рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 11 серпня 2022 року залишено без змін (а.с.31-37). Рішенням Криворізької міської ради № 523 від 26.05.2021 року «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Кривого Рогу» затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель м. Кривого Рогу, розроблену Державним підприємством «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Діпромісто» імені Ю.М. Білоконя» (а.с.38). Рішенням Криворізької міської ради № 506 від 26.05.2021 року «Про встановлення ставок плати за землю та пільг із земельного податку на території м. Кривого Рогу» встановлено ставки сплати за землю, а саме: земельний податок, орендну плату за землю, пільги з земельного податку (а.с.39-44). Рішенням Криворізької міської ради № 1140 від 26.01.2022 року «Про внесення змін до рішення міської ради від 26.05.2021 року № 506 «Про встановлення ставок плати за землю та пільг із земельного податку на території м. Кривого Рогу» винесено зміни, а саме: установлено платників за землю (а.с.45). Згідно інформаційної довідки Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 27.09.2023 року [PERSON] та [PERSON] в переліку орендарів у 2022 році відсутні як орендарі земельної ділянки в Металургійному районі міста, не є платниками за землю (а.с.14). Згідно інформаційної довідки Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 27.09.2023 року [PERSON] та [PERSON] в переліку орендарів у 2023 році відсутні як орендарі земельної ділянки в Металургійному районі міста, не є платниками за землю (а.с.15). Відповідно до витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області від 12.10.2022 року нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером 1211000000:02:163:0067 становить 3\~997\~229,17 грн (а.с.16). Згідно розрахунку розміру безпідставно збережених коштів у вигляді орендної плати за користування земельною ділянкою [PERSON] та ФОП [PERSON] по [ADDRESS] за період з 01.01.2022 року по 31.12.2022 року складає 47\~966,75 грн (а.с.8). Згідно розрахунку розміру безпідставно збережених коштів у вигляді орендної плати за користування земельною ділянкою [PERSON] та ФОП [PERSON] по [ADDRESS] за період з 01.01.2023 року по 13.03.2023 року складає 11\~121,31 грн (а.с.11). Мотивувальна частина Позиція суду та застосовані норми права Приписами статті 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з вимогами статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Статтею 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Відповідно до статті 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставі своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з вимогами статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до Конституції України земля є об`єктом права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи місцевого самоврядування в межах, визначених Основним Законом України (ст.13 Конституції України). Згідно зі ст.ст.7, 140 Конституції України, в Україні визнається і гарантується місцеве самоврядування. Статтею 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, землю та інше. Територіальні громади як суб`єкти права на землі комунальної власності реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування (стаття 80 ЗК України). Наведена норма кореспондується з приписами ст.ст.142-145 Конституції України, відповідно до яких до матеріальної основи органів місцевого самоврядування, крім інших об`єктів, належить земля, управління якою здійснюють територіальні громади через органи місцевого самоврядування, в межах їх повноважень, шляхом прийняття рішень. Права місцевого самоврядування захищаються у судовому порядку. В силу частини першої статті 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» Криворізька міська рада наділена повноваженнями представляти територіальну громаду міста Кривого Рогу та здійснювати від її імені і в її інтересах функції та повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» та іншими законами, у тому числі вирішувати відповідно до закону питання регулювання земельних відносин (п.34 ч.1 ст.26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Статтею 2 Земельного кодексу України передбачено, що земельні відносини - це суспільні відносини щодо володіння, користування і розпорядження землею. Суб`єктами земельних відносин є громадяни, юридичні особи, органи місцевого самоврядування та органи державної влади. Завданням земельного законодавства є регулювання земельних відносин з метою забезпечення права на землю громадян, юридичних осіб, територіальних громад та держави, раціонального використання та охорони земель. Як унормовано статтею 14 Конституції України земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Усі землі в межах населених пунктів, крім земельних ділянок приватної та державної власності, належать на праві власності територіальним громадам є комунальною власністю (п.«а» ч.2 ст.83 ЗК України). Правові підстави користування земельною ділянкою комунальної власності за змістом глави 15 ЗК України реалізується через право постійного користування або право оренди. Особи, які отримують земельну ділянку комунальної власності в користування за договором оренди (договором купівлі-продажу права оренди), зобов`язані сплачувати за неї орендну плату. Орендна плата за землю це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди, як це передбачено частиною 1 статті 21 Закону України «Про оренду землі». Водночас ЗК України регламентує перехід прав на земельну ділянку, пов`язаний з переходом права на будинок, будівлю або споруду. Відповідно до частин 1, 2 статті 120 цього Кодексу, у редакції, чинній на час набуття відповідачем права власності на нежитлову будівлю, розташовану на спірній земельній ділянці, у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об`єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення. Якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача. Верховний Суд, розглядаючи спори у подібних правовідносинах, у своїх постановах неодноразово звертав увагу на те, що виникнення права власності на будинок, будівлю, споруду не є підставою для виникнення права оренди земельної ділянки, на якій вони розміщені та яка не була відведена в оренду попередньому власнику. Право оренди земельної ділянки виникає на підставі відповідного договору з моменту державної реєстрації цього права. Водночас Велика Палата Верховного Суду у Постанові від 22 червня 2021 року у справі № 200/606/18 зазначила, що принцип єдності юридичної долі земельної ділянки та розташованої на ній будівлі або споруди відомий ще за часів Давного Риму (лат.\~superficies solo cedit\~ збудоване приростає до землі). Цей принцип має фундаментальне значення та глибокий зміст, він продиктований як потребами обороту, так і загалом самою природою речей, невіддільністю об`єкта нерухомості від земельної ділянки, на якій він розташований. Нормальне господарське використання земельної ділянки без використання розташованих на ній об`єктів нерухомості неможливе, як і зворотна ситуація будь-яке використання об`єктів нерухомості є одночасно і використанням земельної ділянки, на якій ці об`єкти розташовані. Отже, об`єкт нерухомості та земельна ділянка, на якій цей об`єкт розташований, за загальним правилом мають розглядатися як єдиний об`єкт права власності. Звідси власник нерухомого майна має право на користування земельною ділянкою, на якій воно розташоване. Ніхто інший, окрім власника об`єкта нерухомості, не може претендувати на земельну ділянку, оскільки вона зайнята об`єктом нерухомого майна. Аналогічну правову позицію викладено Верховним Судом у постанові від 15 грудня 2021 року у справі № 924/856/20. Відповідачі як фактичні користувачі земельної ділянки на [ADDRESS] , з кадастровим номером 1211000000:02:163:0067, що без достатньої правової підстави за рахунок Криворізької міської ради зберегли у себе кошти, які мали заплатити за користування нею на рівні орендної плати зобов`язані повернути ці кошти власнику земельної ділянки (Позивачу) на підставі частини першої статті 1212 ЦК України. За змістом статті 206 ЗК України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону. Частиною першою статті 79 ЗК України встановлено, що земельна ділянка - це частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, визначеними щодо неї правами. Як унормовано статті 79-1 Земельного кодексу України, формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування Земельної ділянки передбачає визначення і площі, меж та внесення інформації про неї до Державного зомельного кадастру. Формування земельних ділянок здійснюється: у порядку відведення земельних ділянок із земель державної та комунальної власності; шляхом поділу чи об`єднання раніше сформованих земельних ділянок, шляхом визначення меж земельних ділянок державної чи комунальної власності за проектами землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, проектами землеустрою щодо впорядкування території для містобудівних потреб, проектами землеустрою щодо приватизації земель державних і комунальних сільськогосподарських підприємств, установ та організацій; за проектами землеустрою щодо організації території земельних часток (паїв). Сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі. Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера. Формування земельних ділянок (крім випадків, визначених у частинах 6-7 цієї статті) здійснюється за проектами землеустрою щодо відведення земельних ділянок. Отже, земельна ділянка є сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера та реєстрації її у Державному земельному кадастрі. Такий правовий висновок також викладений в постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, зокрема, від 16 червня 2021 року у справі № 922/1646/20, від 04.03.2021 у справі № 922/3463/19. Зважаючи на викладене, та на те, що земельна ділянка площею 0,2563га, кадастровий номер 1211000000:02:163:0067, є сформованою, за договором передавалась в орендне користування, на земельній ділянці знаходиться об`єкт нерухомого майна - нежитлові будівлі (закусочна літ.«А-1», топкова літ.«Б», склад літ.«В», склад літ.«Г», комплекс ремонтно-гаражних приміщень літ.«3-1»), вбачається набуття відповідачами прав та обов`язків орендарів, в тому числі і обов`язок зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою, розташованою на [ADDRESS] . За змістом частини першої статті 181 ЦК України, до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Нерухоме майно нерозривно пов`язане із земельною ділянкою, на якій воно знаходиться, і переміщення такого майна неможливе без його знецінення, а тому використання нежитлових приміщень, відповідної земельної ділянки які належать Відповідачам, неможливе без відповідної земельної ділянки. Наведена правова норма закріплює загальний принцип цілісності об`єкту нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований. А тому, у зв`язку з користуванням Відповідачами нежитловою нерухомістю, розташованою на [ADDRESS] презюмується користування усією спірною земельною ділянкою. А отже, це зобов`язує Відповідачів до здійснення оплати за фактичне користування земельною ділянкою розташованою за адресою: [ADDRESS] пропорційно то їх часток у праві власності на нерухоме майно в силу прямих норм закону. Відповідно до пунктів 289.1, 289.2 статті 289 ПК України, для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, за індексом споживчих цін за попередній рік щороку розраховує величину коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель, на який індексується нормативна грошова оцінка сільськогосподарських угідь, земель населених пунктів та інших земель несільськогосподарського призначення за станом на 1 січня поточного року, що визначається за певною формулою. Отже, нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки підставою для перегляду розміру орендної плати, який у будь-якому разі не може бути меншим, ніж установлено положеннями підпункту 288.5.1 пункту 288.5 статті 288 ПК України. Аналогічну правову позицію викладено, зокрема, у постановах Верховного Суду від 10 вересня 2018 року у справі № 920/739/17, від 06 серпня 2019 року у справі № 922/3560/18, від\~\~08 жовтня 2019 року у справі № 904/4737/18 та від 28 вересня 2020 року у справі № 922/4073/19. При цьому статтею 12 Закону України «Про оцінку земель» регламентовано, що нормативно-правові акти з проведення оцінки земель затверджуються Кабінетом Міністрів України. Для визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності нормативна грошова оцінка земель проводиться обов`язково (стаття 13 цього Закону); нормативно-грошова оцінка земельних ділянок у межах населених пунктів проводиться не рідше ніж один раз на 5 7 років (стаття 18 Закону України «Про оцінку земель»). Відповідно до частини другої статті 20 та частини третьої статті 23 Закону України «Про оцінку земель», дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин. Так результатом нормативної грошової оцінки конкретної земельної ділянки є технічна документація на неї, а надання витягу з технічної документації є послугою компетентного органу (Держгеокадастру та його територіальних органів), який веде відповідний облік. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки це роздруковані за допомогою програмного забезпечення актуальні дані про земельну ділянку, які є у Державному земельному кадастрі та технічній документації з нормативної грошової оцінки земель станом на певну дату. Витяг з нормативної грошової оцінки земельної ділянки може бути доказом проведення такої оцінки та визначати дані про таку оцінку як на момент його видачі, так за попередній період за умови, що нормативно-грошова оцінка земельної ділянки була сталою та не зазнала змін у цей період. Отже, технічна документація на конкретну земельну ділянку, яка виготовляється на замовлення землекористувача (власника), відповідно до статті 20 Закону України «Про оцінку земель», є джерелом інформації про нормативну грошову оцінку певної земельної ділянки. З наведених норм законодавства не вбачається можливості визначення даних про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки в інший спосіб, ніж шляхом оформлення витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель, тому необґрунтованими є будь-які розрахунки, зроблені за відсутності такого витягу. Вказаний висновок узгоджується з практикою Верховного Суду, яким неодноразово зазначалося, що при стягненні безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати, нарахування мають здійснюватися позивачем не самостійно (шляхом арифметичного розрахунку без проведення нормативної грошової оцінки землі), а виключно на підставі витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель (постанови Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 922/902/18, від 08 серпня 2019 року у справі № 922/1276/18, від 01 жовтня 2019 року у справі № 922/2082/18, від 06 листопада 2019 року у справі № 922/3607/18). Відповідно до частин першої та другої статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Зі змісту глави 15, статей 120, 125 ЗК України та положень статті 1212 ЦК України випливає, що до моменту оформлення власником об`єкта нерухомого майна права на земельну ділянку, на якій розташований цей об`єкт, відносини з фактичного користування земельною ділянкою без оформленого права на цю ділянку (без укладеного договору оренди тощо) та недоотримання ії власником доходів у виді орендної плати є за своїм змістом кондикційними. Аналогічний правовий висновок викладено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі № 629/4628/16-ц (провадження № 14-77 цс18), від 20.11.2018 у справі № 922/3412/17 (провадження №12-182гc18) та від 13.02.2019 у справі № 320/5877/17 (провадження № 14-32цс19). Отже, фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника земельної ділянки зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини першої статті 1212 Цивільного кодексу України. Обґрунтовуючи розмір заявлених позовних вимог позивач посилається, зокрема, на витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, виданим Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області 12 жовтня 2022 року та Витяг з Державного земельного кадастру про земельну ділянку № НВ-0001266072022 від 11.11.2022 року, згідно яких відповідачами використовується земельна ділянка земель житлової та громадської забудови за кодом цільового призначення «03.15», нормативна грошова оцінка якої становить 3\~997\~229,17 грн (а.с.16,22). Рішенням Криворізької міської ради від 26 травня 2021 року № 506 «Про встановлення ставок плати за землю та пільг із земельного податку на території м. Кривого Рогу» (а.с.39-44), згідно Додатка 2, ставка орендної плати за землю за кодом «03.15» становила 1,2 % від нормативної грошової оцінки земель міста. З наданого позивачем розрахунку, який перевірено суддею, вбачається, що за період з 01.01.2022 року по 31.12.2022 року: 3\~997\~229,17 грн х 1,2 % = 47\~966,75 грн - орендна плата за рік, де: 3\~997\~229,17 грн - нормативна грошова оцінка земельної ділянки згідно з витягом з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 12.10.2022 року № 97-4-0.110,4-11880/301-22; 1,2% - ставка орендної плати від нормативної грошової оцінки земель міста, визначена рішеннями позивача від 26.05.2021 року № 506. Розрахунок за період з 01.01.2023 року по 13.03.2023 року: 4\~596\~813,55 грн х 1,2 % = 55 161,76 грн - орендна плата за рік, де: 4\~596\~813,55 грн - нормативна грошова оцінка земельної ділянки згідно з витягом з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 12.10.2022 року № 97-4-0.110,4-11880/301-22; 1,2% - ставка орендної плати від нормативної грошової оцінки земель міста, визначена рішеннями позивача від 26.05.2021 року № 506. (55\~161,76 грн : 12 місяців) х 2 місяці = 9\~193,62 грн орендна плата за 2 місяці з 01.01.2023 року по 28.02.2023 року. Денний розмір орендної плати визначається шляхом ділення місячного розміру на кількість днів у місяці, де за період з 01.03.2023 року по 13.03.2023 року сплаті підлягає 1927,69 грн ( 4596,81 грн : 31 день х 13 днів). З урахуванням викладеного, усього за період з 01.01.2022 року по 13.03.2023 року, відповідачами збережено у себе без достатньої правової підстави кошти за користування вищевказаною земельною ділянкою у сумі 59\~088,06 грн (47\~966,75 грн + 9\~193,62 грн + 1927,69 грн), з яких частка [PERSON] 43\~134,28 грн (59\~088,06 грн : 100 загальна частка майна х 73 розмір частки); частка [PERSON] 15\~953,77 грн (59\~088,06 грн : 100 загальна частка майна х 27 розмір частки). Суд погоджується з розрахунком позивача. За інформацією Головного управління ДПС у Дніпропетровській області відповідачі не обліковуються як платники орендної плати та сплату за землю у 2022 та 2023 році не здійснюють (а.с.14-15). Відповідачі як фактичні користувачі земельної ділянки на [ADDRESS] , з кадастровим номером 1211000000:02:162:0067, що без достатньої правової підстави за рахунок Криворізької міської ради зберегли у себе кошти, які мали заплатити за користування нею на рівні орендної плати зобов`язані повернути ці кошти власнику земельної ділянки (Позивачу) на підставі частини першої статті 1212 ЦК України, а саме: з [PERSON] підлягає стягненню 43134,28 грн за період з 01.01.2022 року по 13.03.2023 року, з [PERSON] стягненню підлягає 15\~953,77 грн за період з 01.01.2022 року по 13.03.2023 року. Щодо доводів\~представника відповідача [PERSON] адвоката Касьян М.С. про те, що станом на час перевірки договір оренди щодо користування вищевказаною земельною ділянкою не укладено, право власності на зазначену земельну ділянку за відповідачами не зареєстровано, натомість зареєстровано право власності на нерухоме майно, яке розташоване на такій земельній ділянці, у відповідачів відсутній обов`язок зі сплати земельного податку суд зазначає наступне. земельна ділянка площею 0,2563 га, кадастровий номер 1211000000:02:163:0067, є сформованою, за договором передавалась в орендне користування, на земельній ділянці знаходиться об`єкт нерухомого майна - нежитлові будівлі (закусочна літ.«А-1», топкова літ.«Б», склад літ.«В», склад літ.«Г», комплекс ремонтно-гаражних приміщень літ.«3-1»), при цьому набуття відповідачами права власності на нерухоме майно, яке розташоване на спірній земельній ділянці породжує у відповідачів обов`язок зі сплати орендної плати за користування такою земельною ділянкою. В даному випадку між сторонами відсутній спір щодо сплати земельного податку. Посилання представника відповідача [PERSON] адвоката Касьян М.С. на необґрунтованість способу розрахунку безпідставно збережених коштів у формі орендної плати щодо кожного з відповідачів та непогодження з розрахунком безпідставно збережених коштів, наданим представником позивача суд не приймає до уваги, оскільки суддею перевірено розрахунок безпідставно збережених коштів у формі орендної плати наданий позивачем, який суд вважає вірним та погоджується з ним, з якого вбачається, що за період з 01.01.2022 року по 13.03.2023 року відповідачами збережено у себе без достатньої правової підстави кошти у розмірі орендної плати за користування земельною ділянкою площею 0,2563 га, з кадастровим номером 1211000000:02:163:0067 в розмірі 59\~088,06 гривень, які підлягають стягненню з відповідачів на користь позивача з урахуванням належності частки об`єкта нерухомого майна кожному з відповідачів. Також, суд не погоджується з доводами представника відповідача [PERSON] адвоката Касьян М.С. щодо того, що площа нерухомого майна не є тим показником та базою на основі яких можна було б встановити площу земельної ділянки, за яку в даному випадку, слід розраховувати безпідставно збережену орендну палату, загальна площа забудови, яка перебуває у власності відповідачів становить лише 16,5 % від загальної площі земельної ділянки, з урахуванням наступного. Як унормовано статті 79-1 Земельного кодексу України, формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру. Формування земельних ділянок здійснюється: у порядку відведення земельних ділянок із земель державної та комунальної власності; шляхом поділу чи об`єднання раніше сформованих земельних ділянок; шляхом визначення меж земельних ділянок державної чи комунальної власності за проектами землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, проектами землеустрою щодо впорядкування території для містобудівних потреб, проектами землеустрою щодо приватизації земель державних і комунальних сільськогосподарських підприємств, установ та організацій; за проектами землеустрою щодо організації території земельних часток (паїв). Сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі. Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера. Формування земельних ділянок (крім випадків, визначених у частинах 6-7 цієї статті) здійснюється за проектами землеустрою щодо відведення земельних ділянок. Отже, земельна ділянка є сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера та реєстрації її у Державному земельному кадастрі. Такий правовий висновок також викладений в постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, зокрема, від 16 червня 2021 року у справі № 922/1646/20, від 04 березня 2021 року у справі № 922/3463/19. Спірна земельна ділянка площею 0,2563 га з кадастровим номером 1211000000:02:163:0067, розташована на [ADDRESS] , є сформованою з 07 лютого 2008 року, що підтверджується витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 11.11.2022 року № НВ-0001266072022 (а.с.22). Крім того, як вбачається з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 16.10.2023 року № 350570082, відомості щодо означеної земельної ділянки внесені 07.11.2013 року до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за реєстраційним номером 218444212110 (а.с.17). Відповідачі по справі є співвласниками нежитлових будівель, розташованих на цій земельній ділянці, отже мають обов`язок щодо сплати орендної плати саме за користування земельною ділянкою площею 0,2563 га з кадастровим номером 1211000000:02:163:0067, що розташована на [ADDRESS] , Наведеним вище спростовуються доводи представника відповідача\~ [PERSON] \~ адвоката\~Касьяна М.С.про те, що невірне визначення площі земельної ділянки, призводить до суттєвого завищення розміру орендної плати та подальшого стягнення з відповідачів безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати. Враховуючи викладене, суд вважає, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі. Щодо судових витрат Відповідно до п.1 ч.2, ч.1ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, отже відповідно до положень ст.141 ЦПК України, з відповідачів на користь позивача слід стягнути судовий збір, у частках пропорційно до задоволених вимог. На підставі викладеного та

Outcome: approved