Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-21 00:00:00

До суду надійшла позовна заява [PERSON] , подана через представника адвоката Процай В.М., до [PERSON] про розірвання шлюбу, у якій прохали розірвати шлюб, укладений між [PERSON] та відповідачем [PERSON] , посилаючись на те, що сторони перебувають у\~зареєстрованому шлюбі з 30.12.2022 року. Від спільного проживання у подружжя є неповнолітній син [PERSON] , [INFO] . Позивачка вважає, що збереження сім`ї і подальше спільне проживання з відповідачем є неможливим, оскільки відносини між подружжям погіршилися, вони мають різні погляди на життя та майбутнє сім`ї, крім того, позивачка зазначає, що відповідач зловживає алкогольними напоями, застосовував до неї фізичне та психологічне насильство, завдавав тілесних ушкоджень, тобто вчинив протиправну поведінку, за яку виносились обмежувальні приписи, які порушувались відповідачем. Вказане, на думку позивачки дає їй право подати позов до суду про розірвання шлюбу до виповнення дитині однорічного віку. Прохали розірвати шлюб та стягнути з відповідача судовий збір та витрати на правничу допомогу. У судове засідання позивач [PERSON] не з`явилась, до суду надала заяву, у якій прохала проводити судове засідання без її участі, позов підтримала. Представник позивача в судове засідання не з`явився, заяв, клопотань не подавав. Відповідач [PERSON] до суду не з`явився, подав заяву про розгляд справи за його відсутністю суду не надавав, позовні вимоги визнав. Відповідно до частини 1\~статті 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Згідно з частиною 2\~статті 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги заяви, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, встановив наступне. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , з 30 грудня 2022 року перебувають в шлюбі, який зареєстрований Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Полтаві Північно Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми), актовий запис №1824 (а.с.10).\~ Сторони від шлюбу мають сина [PERSON] , [INFO] (а.с.11). З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] неодноразово вчиняв правопорушення, передбачене\~статтею 173-2 КУпАП, та був притягнутий до адміністративної відповідальності. Вказана обставина підтверджуються наданими до суду копією постанови Октябрського районного суду м. Полтави від 24.05.2023 у справі №554/4153/23 про притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності за вчинення домашнього насильства щодо дружини [PERSON] (а.с.15-16), листом інспектора САП Полтавського РУП (а.с.14). Судом встановлено,\~що ВП\~№ 1\~ПРУП ГУНП\~в Полтавській\~області здійснюється\~досудове розслідування\~у кримінальному\~провадженні №12023175430000666\~від 18.12.2023\~за фактом\~вчинення \~ [PERSON] \~домашнього насильства\~фізичного та\~психологічного характеру\~за ст. 126-1 КК України відносно [PERSON] (а.с.13). Крім того, відповідач [PERSON] перебував на стаціонарному лікуванні в КП «Обласному закладі з надання психіатричної допомоги» з 25.11.2023 по 29.11.2023 року з діагнозом «розлади психіки та поведінки внаслідок вживання алкоголю» (а.с.12). Надаючи оцінку позовним вимогам, суд виходить з наступного. Відповідно до\~статті 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Частиною першою статті 8 Конвенції про захист прав та основоположних свобод визначено право особи на повагу до свого приватного та сімейного життя. Згідно з частиною 1\~статті 110\~СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Відповідно до частини 2\~статті 112\~СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Згідно зі\~статтею 24\~СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Частинами третьою, четвертою\~статті 56 СК України\~передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно з частиною 3\~статті 115\~Сімейного кодексу\~України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Оскільки позивачка наполягала на розірванні шлюбу, то, відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбних відносин, що є неприпустимим. Враховуючи, що сторони припинили подружні стосунки, спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їх інтересам, сім`я фактично розпалась та її відновлення неможливе, й відповідач проти задоволення позовних вимог заперечень не надав, а також зважаючи на те, що відповідач вчинив проти позивачки кримінальне правопорушення, передбачене статтею 126-1 КК України, є підстави для розірвання шлюбу. В матеріалів позову вбачається, що позовна заява подана [PERSON] до досягнення їх спільної із відповідачем дитини [PERSON] , [INFO] , - однорічного віку. Поряд з цим, позов обґрунтований, в тому числі, й тим, що відповідач вчинив проти позивачки адміністративні та кримінальне правопорушення. З огляду на викладене, враховуючи приписи частини 2\~статті 110 СК України, зважаючи на те, що відповідач щодо позивачки вчинив протиправну поведінку, яка містить ознаки кримінального правопорушення, шлюб може бути розірваний раніше одного року після народження дитини - [PERSON] , [INFO] . Отже, позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають задоволенню у повному обсязі. Питання про розподіл судових витрат між сторонами суд вирішує відповідно до положень\~статті 141 ЦПК України. Відповідно до частини 1\~статті 133 ЦПК України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до пункту 1 частини 2\~статті 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються у разі задоволення позову на відповідача. З огляду на те, що позивачкою за подачу вказаного позову сплачено судовий збір у сумі 1211 грн, і суд вирішив позовну заяву задовольнити, то з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір у сумі 1211 грн. Частиною 1-4 статті 137\~ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Як вбачається з аналізу наведених правових норм, документально підтверджені судові витрати підлягають компенсації стороні, на користь якої ухвалене рішення, за рахунок іншої сторони. При цьому, склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги, документи, що свідчать про оплату обґрунтованого гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку. За таких обставин суд вважає, що з відповідача слід стягнути на користь позивачки понесені витрати на правничу допомогу у розмірі 1250 гривень. На підставі викладеного,

Outcome: approved