Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-07 00:00:00

Позивач в листопаді 2023 року звернулася до суду з вищевказаним позовом. В обґрунтування позову вказує, що [INFO] помер [PERSON] , який був внуком [PERSON] . Після смерті спадкодавця відкрилася спадщина, до складу якої входить частина квартири, що знаходиться за адресою : [ADDRESS] . Позивач є єдиним спадкоємцем померлого, інших спадкоємців немає. Після звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини позивачу було повідомлено, що він пропустив передбачений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини , про що була винесена відповідна постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Позивач зазначає, що ним було пропущено строк на прийняття спадщини з об`єктивних причин. Спадкодавець останні роки вів достатньо антисоціальний спосіб життя, допускав порушення закону, за що неодноразово затримувався працівниками правоохоронних органів, зловживав алкогольними напоями. У зв`язку із цим, відносини між ним та родичами були дуже напружені, довгий час родичі з ним не спілкувалися, бо не могли знайти спільну мову. З 2017 по 2020 роки відбував покарання у виправному закладі. Звільнившись з місць позбавлення волі нікому про це не повідомив, а [INFO] його знайшли мертвим. Після того, як від спільних знайомих родичі спадкодавця дізналися, що його довгий час ніхто не бачив, спадкоємець на початку 2022 року звернулася до поліції, де їй повідомили, що спадкодавця було виявлено мертвим [INFO], але встановили, що це саме він - набагато пізніше, коли співставили його відбитки пальців. 01.02.2022 року запросила в поліції протокол впізнання тіла, і лише після цього 05.10.2023 року змогла отримати свідоцтво про смерть, яке стало підставою для відкриття спадщини. Вважає, що нотаріус формально послався на пропущення 6-ти місячного строку та відмовив спадкоємцю в оформленні спадщини. Просила суд визначити додатковий строк для подачі заяви [PERSON] до 21-ї Київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] (який помер [INFO] ) тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано судді Яценко Н.О. Ухвалою від 30.11.2023 року по справі відкрито провадження та розгляд справи призначено в загальному порядку. Ухвалою від 19.02.2024 року витребувана копія спадкової справи щодо майна померлого [PERSON] 05.02.2024 року Київська міська рада отримавши копію позовної заяви з додатками (а.с.19) право подання відзиву не скористалася. 27.02.2024 року до суду надійшла копія спадкової справи щодо майна померлого [PERSON] 05.04 2024 року по справі закрито підготовче засідання. В судове засідання сторони та третя особа не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися належним чином. Від позивача надійшла заява в якій вона просила проводити розгляд справи без її участі та позов задовольнити. Відповідач причини неявок не повідомив, відзив на позов не надав. Третя особа також направила суду клопотання про розгляд справи без її участі. Суд вважає за можливе провести розгляд справи без участі сторін та третьої особи. Дослідивши письмові докази по справі, суд доходить до наступного висновку. [INFO] помер [PERSON] , який був внуком [PERSON] , [INFO] . Станом на день звернення позивачки із заявою про прийняття спадщини за законом інші спадкоємці померлого не зверталися, спадкові справи не заводилися та відповідно свідоцтва про право на спадщину не видавалися. 18.10.2023 року відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку встановленого законом для її прийняття. Як доводила суду позивач спадкодавець останні роки вів достатньо антисоціальний спосіб життя, допускав порушення закону, за що неодноразово затримувався працівниками правоохоронних органів, зловживав алкогольними напоями. З відповіді Дарницького управління поліції від 03.10.2022 року убачається, що СВ Дарницьким УП проводилось досудове розслідування за фактом виявлення [INFO] за адресою: [ADDRESS] , на землі неподалік зоомагазину трупу невстановленого чоловіка віком приблизно 45 років, без явних ознак насильницької смерті. В подальшому труп невстановленої особи було ідентифіковано - [PERSON] . Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкоємця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. (ст.1218 ЦК України). Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідночастини 1 статті 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийнятиспадщинуабо не прийнятиїї. Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців , який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємці за законом у шестимісячний термін з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не зверталися. Позивач є спадкоємцем померлого за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У відповідності до вимог ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст.ст. 81, 83 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. На підставі ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Згідно положень статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Відповідно до п.24 постанови Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Згідно положень постанови Верховного Суду від 26.06.2019 року, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, враховуючи те, що позивачем лише 05.10.2023 року отримано свідоцтво про смерть [PERSON] , раніше про смерть внука позивачка не була обізнана, про що свідчать її звернення до поліції, а тому суд доходить до висновку, що позов [PERSON] слід задовольнити та визначити їй додатковий строк в два місяці з дня набрання законної сили рішення суду, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилася після смерті [PERSON] який помер [INFO] . На підставі викладеного та

Outcome: approved