Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-25 00:00:00

27.10.2023 до Вишгородського районного суду Київської області надійшла заява [PERSON] , заінтересована особа: Державний нотаріус Вишгородської державної нотаріальної контори Дударєва Ірина Юріївна про встановлення факту родинних відносин, у якій [PERSON] просить встановити факт родинних відносин між [PERSON] , яка померла [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , а саме, що померла [INFO] [PERSON] , доводиться [PERSON] , рідною тіткою по лінії матері. В обґрунтування заяви зазначено, що [INFO] померла тітка заявника [PERSON] - [PERSON] , яка проживала за адресою: [ADDRESS] . Мати померлої [PERSON] - [PERSON] (дівоче прізвище - [PERSON] ) була бабусею заявника. 16.10.1946 [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про шлюб № [NUMBER] від 16.10.1946. Однак, 07.10.1969 шлюб між [PERSON] та [PERSON] (дівоче прізвище - [PERSON] ) було розірвано, що підтверджується свідоцтвом про припинення одруження від 07.10.1969, актовий запис 484. За час спільного проживання у [PERSON] та [PERSON] народилось дві дочки: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , які були між собою рідними сестрами. 19.02.1983 між матір`ю заявника [PERSON] та [PERSON] було укладено шлюб, у якому народився заявник [PERSON] . Однак, 19.04.2002 шлюб між батьками заявника було розірвано, у зв`язку із чим мати заявника вдруге уклала шлюб із [PERSON] , який зареєстровано відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Черкаси Черкаського міського управління юстиції 03.09.2009, актовий запис 1232. Спільних дітей від шлюбу у [PERSON] та [PERSON] не було. [INFO] мати [PERSON] - [PERSON] померла. Тітка [PERSON] - [PERSON] 19.07.1986 уклала шлюб з [PERSON] , спільних дітей від шлюбу не було та [INFO] [PERSON] помер. Однак, перед своєю смертю, на підставі договору дарування від 13.06.2002 він подарував частину квартири [ADDRESS] матері [PERSON] - [PERSON] . Співвласником іншої частини зазначеної квартири залишилась його дружина і тітка заявника - [PERSON] . [INFO] [PERSON] , померла та після її смерті відкрилася спадщина на належне їй на день смерті майно, а саме: частину квартири [ADDRESS] , належне померлій на підставі свідоцтва про право власності від 13.10.1997 року, виданого згідно рішення Вишгородської міської ради №118 від 13.10.1997. Оскільки, заповіту при житті [PERSON] не склала, а спадкоємців першої, другої та третьої черги за законом у спадкодавця не було, у встановлений законом 6-місячний термін [PERSON] звернувся до Вишгородської районної державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї тітки. Втім, державний нотаріус рекомендував звернутись до суду для встановлення факту родинних відносин, так як нотаріус не може видати йому свідоцтво про право на спадщину за законом на майно померлої, оскільки документ, який підтверджує родинні відносини, а саме, свідоцтво про народження матері заявника [PERSON] (дівоче прізвище - [PERSON] ) неналежної якості та має візуальні пошкодження. Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 12.09.2023 державний нотаріус Вишгородської державної нотаріальної контори Дударєва І.Ю. відмовила [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з відсутністю доказів щодо факту родинних стосунків із спадкодавцем. Свідоцтво про народження матері [PERSON] - [PERSON] , серії [NUMBER] , було видане 26.10.1949 і через тривалий час зберігання дійсно має візуальні пошкодження, втім оскільки мати народилась в Сахалінській республіці, Холмський район, с. Яблучне, СРСР, отримати дублікат вказаного документа на даний час неможливо. Згідно відповіді Центрального державного історичного архіву України (ЦДІАК України) №3987/05-03 від 19.10.2023, наданої на адвокатський запит, виявити запис про народження [PERSON] , 1949 р.н., уродженки с. Яблочне, Холмської області Сахалінського району, не має можливості. Відповідно до повідомлення №01-43/2150 від 19.10.2023 Державного архіву Київської обласної державної адміністрації Київської обласної військової адміністрації надати відомості про народження громадян колишнього СРСР на території Сахалінського району, у тому числі щодо [PERSON] , державний архів не має можливості. У зв`язку із зазначеним, [PERSON] звернувся до суду із вказаною заявою. Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 02.11.2023 заяву [PERSON] було залишено без руху та надано строк для усунення її недоліків, а саме, щодо визначення у цій справі належної заінтересованої особи. 03.11.2023 до суду від заявника надійшла заява про усунення недоліків, до якої долучено заяву про встановлення факту родинних відносин у новій редакції, при цьому її зміст та вимоги залишено без змін, а лише змінено заінтересовану особу - Державний нотаріус Вишгородської державної нотаріальної контори Дударєва Ірина Юріївна на Вишгородську міську раду Київської області. Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 08.11.2023 заяву [PERSON] про встановлення факту родинних відносин прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі у порядку окремого провадження з призначенням судового засідання на 13.12.2023 о 14:00, про що повідомлено учасників провадження. Судове засідання, призначене на 13.12.2023, не відбулось у зв`язку із відсутністю головуючого судді через тимчасову непрацездатність (лікарняний). Наступну дату судового засідання визначено - 29.02.2024 о 10:00, про що повідомлено учасників провадження. 28.02.2024 до суду від представника заявника - адвоката Ковальчука Д.І. надійшли клопотання: про виклик свідків; про відкладення розгляду справи, повідомивши причини неможливості прибути у судове засідання; про ознайомлення із матеріалами справи; про витребування доказів. У судове засідання, призначене на 29.02.2024, учасники провадження не з`явилися. Вирішуючи питання про можливість розгляду справи у відсутності учасників провадження, враховуючи наявність у матеріалах справи клопотань представника заявника, суд, з урахуванням положень статті 294 ЦПК України, вважає за можливе вирішити вказані клопотання у відсутності учасників провадження. Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 29.02.2024, клопотання представника заявника - адвоката Ковальчука Дмитра Івановича задоволено: розгляд справи відкладено на 26.04.2024 о 10:00; викликано у судове засідання для допиту у якості свідків [PERSON] та [PERSON] ; витребувано у державного нотаріуса Вишгородської державної нотаріальної контори Дударєвої І.Ю. належним чином завірену копію спадкової справи №62/2023, заведену після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . 20.03.2024 до суду надійшли матеріали, витребувані від державного нотаріуса Вишгородської державної нотаріальної контори Дударєвої І.Ю. 18.04.2024 до суду надійшло клопотання представника Вишгородської міської ради - Черепан С.М. про розгляд справи без участі представника Вишгородської міської ради на підставі наявних доказів у справі, зазначивши, що проти задоволення заяви не заперечують. У судове засідання, призначене на 26.04.2024 з`явилися заявник та його представника, а також свідки. Представник заінтересованої особи - Вишгородської міської ради не з`явився. Вирішуючи питання про можливість розгляду справи у відсутності представника заінтересованої особи, суд враховує відсутність заперечень у заявника та його представника, а також заяву представника Вишгородської міської ради - Черепан С.М. У судовому засіданні [PERSON] підтримав заяву з підстав, викладених у ній, зазначивши, що його тітка - [PERSON] є рідною сестрою його матері, проте оригінал свідоцтва про народження матері, з часом значно пошкоджено і нотаріусом не прийнято, та з урахуванням воєнного стану, є неможливим отримати його дублікат та отримати будь-яку іншу інформацію. Вказав, що у тітки інших родичів, крім нього немає, оскільки її чоловік помер, а дітей у неї не було. Представник заявника просив суд задовольнити заяву, зазначивши, що у інший спосіб, ніж на підставі рішення суду, не є можливим встановити факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] , яка померла [INFO] , та доводиться йому рідною тіткою по лінії матері. Також, у судовому засіданні за клопотанням представника заявника були допитані свідки. Допитаний у судовому засіданні сідок [PERSON] , [INFO] , зазначив, що [PERSON] та його родину знає із свого народження, оскільки їх родини товаришували та були сусідами. Також свідок знав тітку [PERSON] - [PERSON] , яка була старшою сестрою його мами, жила з чоловіком, проте дітей у них не було. Вказав, що також з [PERSON] ходив до тітки, у якої інших родичів немає, бо чоловік помер. Допитаний у судовому засіданні сідок [PERSON] , [INFO] , зазначив, що з [PERSON] товаришує з дитинства, оскільки він жив у баби по [ADDRESS] . Маму [PERSON] занв дуже добру, також бачив її сестру, яка проживала по [ADDRESS] . Після смерті чоловіка, тітка залишилася одна та [PERSON] її доглядав, інших родичів у тітки немає. Заслухавши пояснення заявника та його представника, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи та проаналізувавши надані докази, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з таких підстав. Відповідно до частини першої статті 2 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина перша статті 4 ЦПК України). Відповідно до пункту 5 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Судом встановлено, що заявник - [PERSON] , [INFO] , є сином [PERSON] та [PERSON] , які перебували у шлюбі (а.с. 9, 37). [INFO] помер [PERSON] (а.с. 13). 03.09.2009 мати [PERSON] - [PERSON] уклала шлюб із [PERSON] та змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с. 16). Мати заявника - [PERSON] , [INFO] , народилася у [PERSON] , та є донькою [PERSON] та [PERSON] , які з 16.10.1946 до 07.10.1968 перебували у шлюбі (а.с. 10, 17, 19, 20). Крім цього, у [PERSON] та [PERSON] , [INFO] у м. Києві народилася донька - [PERSON] , яка після укладення шлюбу з [PERSON] , змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с. 10, 15). [INFO] помер [PERSON] (а.с. 12). [INFO] померла [PERSON] (а.с. 11). [INFO] померла [PERSON] (а.с. 14). Згідно Акту обстеження матеріально-побутових умов проживання від 07.01.2022, [PERSON] проживала за адресою: [ADDRESS] (а.с. 23). Як убачається із Свідоцтва про право власності на житло від 13.10.1997, квартира [ADDRESS] , належала [PERSON] та її члену сім`ї - [PERSON] (а.с. 30). 13.06.2002, на підставі Договору дарування, [PERSON] подарував [PERSON] частину квартири [ADDRESS] (а.с. 34). Згідно Довідки КП «Вишгородське БТІ» №906 від 05.09.2023 на нерухоме майно, убачається, що частина квартири [ADDRESS] належала на підставі свідоцтва про право власності від 13.10.1997 [PERSON] , а інша частина вказаної квартири належала [PERSON] на підставі Договору дарування від 13.06.2002 (а.с. 29, 35). Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 22.09.2023 [PERSON] успадкував після смерті матері - [PERSON] частину квартири [ADDRESS] (а.с. 28). Згідно Довідки КП «Благоустрій-Вишгород» ВМР від 09.01.2023 №22, [PERSON] здійснив захоронення на Вишгородському міському кладовищі [PERSON] (а.с. 38). Як убачається із матеріалів спадкової справи №62/2023, заведеної до майна [PERSON] , яка померла [INFO] , 20.03.2023 [PERSON] звернувся до Вишгородської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї тітки - [PERSON] , а 12.09.2023 - звернувся із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, яка складається із частини квартири [ADDRESS] (а.с. 74,96). Постановою державного нотаріуса Вишгородської державної нотаріальної контори Дударєвої І.Ю. від 12.09.2023 відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [INFO] [PERSON] , оскільки [PERSON] не надано документів, які свідчать про родинні стосунки між ним та [PERSON] (а.с. 99-100). Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1217 ЦК України встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України). Відповідно до частини першої та другої статті 1220, частини першої статті 1221 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Згідно із частиною першою статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Як встановлено судом, [PERSON] , яка померла [INFO] , заповіт не склала та наявність інших спадкоємців після її смерті, судом не встановлено. Проте, зважаючи на постанову державного нотаріуса Вишгородської державної нотаріальної контори Дударєвої І.Ю. від 12.09.2023 та відмову [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [INFO] [PERSON] , [PERSON] змушений звернутися до суду за захистом невизнаного права шляхом встановлення факту родинних відносин із спадкодавцем [PERSON] . Так, як убачається із відповідей виконавчого комітету Вишгородської міської ради від 21.03.2023 №317, наданої на запит державного нотаріуса Вишгородського районного нотаріального округу Київської області О.Шило, на дату смерті [INFO] за адресою: [ADDRESS] , була зареєстрована одна особа - [PERSON] , [INFO] , з 20.11.1984 по 21.03.2023 (а.с. 81) . Згідно відповіді Центрального міжрегіонального управління МЮ (м. Київ) від 29.03.2023 №30.19-32/500, наданої на запит державного нотаріуса Вишгородського районного нотаріального округу Київської області О.Шило, за даними Державного реєстру актів цивільного стану громадян, актовий запис на ім`я [PERSON] , [INFO] , відсутній. При цьому зазначено, що перевірку проведено по первинним та поновленим актовим записам за період з 1945 року по теперішній час та за даними Державного реєстру актів цивільного стану період з 1945 року по теперішній час. Одночасно, повідомлено, що актові записи в архіві відділу зберігаються з 1947 року (а.с. 83). Також, згідно відповіді Центрального державного історичного архіву України, м. Київ, від 12.10.2023 на адвокатський запит, адвокату Д. Ковальчуку, повідомлено, що архів зберігає документи центральних органів влади, що діяли на території України до 1917 року, а також колекцію метричних книг різних релігійних конфесій, що діяли до 1920 року у межах сучасної Київської області та, частково, колишньої Київської губернії, у зв`язку з чим виявити запис про народження [PERSON] , 1949 року народження, уродженки с. Яблочне Холмської області Сахалінського району рф, не маємо можливості. Додатково поінформовано, що документи метричного характеру складаються за місцем реєстрації події та через 75 років відкладаються у міських чи обласних архівах за місцем створення, оскільки є документами місцевого значення. Отже для отримання таких документів необхідно звертатися або до місцевого обласного архіву або до органів державної реєстрації відповідної країни (а.с. 24). Листом Державного архіву Київської області Київської обласної державної адміністрації Київської військової адміністрації від 19.10.2023 №01-43/2150, адвоката Ковальчука Д.І. повідомлено, що на зберігання до Державного архіву Київської області (далі - державний архів) від Відділу державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Київській області надійшли книги реєстрації актів цивільного стану у Київській області за 1919-1946 роки, згідно із сучасним адміністративно-територіальним поділом України. У зв`язку з зазначеним надати відомості про народження громадян колишнього СРСР на території Сахалінського району, у тому числі щодо [PERSON] , державний архів немає можливості (а.с. 25 ). Згідно частиною першою статті 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Факти, що мають юридичне значення і встановлюються судом перелічені у частині першій статті 315 ЦПК України, зокрема - факт родинних відносин між фізичними особами (пункт 1 частини першої статті 315 ЦПК України). Факти, що мають юридичне значення, - це факти, з якими закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин, зокрема спадкування. Факт родинних відносин між фізичними особами встановлюється у судовому порядку, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Встановлення факту родинних відносин між заявником та його тіткою безпосередньо породжує юридичні наслідки, зважаючи на постанову нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Факт родинних відносин між заявником та його тіткою по лінії матері підтверджується показаннями свідків, дослідженими в судовому засіданні письмовими доказами та не заперечується заінтересованою особою. Таким чином, зібрані у справі докази та їх оцінка вказують на наявність підстав для задоволення заяви про встановлення факту родинних відносин. Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (частина перша статті 95 ЦПК України). Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу(групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Outcome: approved