Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-30 00:00:00

16.08.2023р. АТ «Перший Український міжнародний банк» звернулося до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська з позовною заявою до [PERSON] про стягнення безпідставно набутих грошових коштів (а.с. 1 - 2). Ухвалою судді Наумової О.С. від 24.11.2023р. відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (а.с. 36). В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що 23.09.2022р. на підставі Заяви про приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб № 309819721 від 23.09.2022р. у АТ «Перший Український міжнародний банк» [PERSON] відкрито поточний рахунок у форматі IBAN: № [NUMBER] у валюті Євро, операції за яким можуть здійснюватися з використанням платіжної картки. До поточного рахунку на ім`я відповідача, випущено та видано платіжну картку міжнародної платіжної системи Visa International: Visa Classic Debit № [NUMBER] та ПІН до неї. Обслуговування рахунку здійснюється на умовах і в порядку, передбаченому законодавством України, правилами міжнародної платіжної системи Visa International, правилами користування платіжною карткою, договором банківського рахунку. 23.09.2022р.\~на рахунок\~відповідача помилково\~були зараховані\~кошти в\~розмірі 7\~845,67\~Євро замість\~правильної суми\~коштів 78,45\~Євро,\~за однією\~операцію переказу\~з-за\~кордону на загальну\~суму 32\~126\~677\~малагасійських аріарі\~(MGA)\~замість дійсної\~суми переказу\~ 321\~266,77\~малагасійських аріарі\~(MGA),\~з конвертацією\~цих коштів\~у Євро. Отже, різниця між 7\~845,67 Євро та 78,45 Євро, яка становить 7\~767,21 Євро, є безпідставно набутими грошовими коштами, з яких 5\~014,26 (п`ять тисяч чотирнадцять Євро 26 євроцентів) не повернуті відповідачем та становлять суму боргу відповідача, що підтверджується таким. AT «ПУМБ» є учасником Міжнародної платіжної системи Visa International, яка внесена до реєстру платіжної інфраструктури, що ведеться Національним банком України, та відповідно до закону, нормативно-правових актів Національного банку України та правил платіжної системи має право здійснювати діяльність в Україні. Відповідно до Закону України «Про платіжні послуги» строки виконання платіжних операцій у платіжних системах встановлюються правилами платіжних систем, але не можуть перевищувати строків, визначених цим Законом (ч. 3 ст. 47); правилами платіжної системи встановлюється, зокрема, схема виконання платіжних операцій, що використовується для виконання платіжних операцій (ч. 10 ст. 71). Отримання грошових коштів відповідачем за переказами з-за кордону у валюті малагасійський аріарі (MGA) здійснювалися за процедурою «Visa Fast Funds» (у перекладі на державну мову - «Віза Швидкі Гроші») відповідно до правил МПС Visa. Переказ за процедурою «Visa Fast Funds» передбачає необхідність зарахування коштів держателям платіжних карток протягом не більше ніж 30 хвилин з моменту схвалення переказу. Отже, відповідно до правил МПС Visa, при ініціюванні кожного переказу із-за кордону у малагасійських аріарі (MGA) на рахунок відповідача, з використанням реквізитів платіжної картки МПС Visa, за таким переказом банком повинна бути забезпечена доступність коштів на рахунку отримувача (відповідача) не пізніше ніж 30 хвилин з моменту схвалення переказу, тобто до їх фактичного отримання від МПС Visa. Відповідно, банк повинен здійснити розрахунок грошової суми, на яку необхідно збільшити доступність коштів на рахунку, до фактичного надходження до банку коштів від МПС Visa за переказом. По усім переказам з-за кордону, що здійснені у валюті малагасійський аріарі (MGA), внаслідок рахункової помилки у програмному комплексі процесингового центру AT «ПУМБ» на рахунки отримувачів переказу зараховувалася грошова сума у стократному розмірі від ініційованої суми переказу. Помилка в розрахунках обумовлена тим, що в програмному компоненті Integrated Transaction Management версії 4.5 (далі - Програма ІТМ), який є частиною програмного забезпечення процесингового центру AT «ПУМБ», неправильно визначено «параметр експоненти», який визначає скільки цифр у кінці суми переказу, який підлягає зарахуванню отримувачу, мають бути відокремлені комою. У «параметрі експоненти» замість значення «2» було вказано значення «0», що призвело до того, що програмне забезпечення ІТМ не ставило кому перед двома останніми цифрами суми транзакції для позначення останніх двох цифр як сантими. Необхідність відокремлення двох останніх цифр суми транзакції комою від решти суми валютної транзакції MGA пояснюється тим, що мінімальною одиницею MGA є один сантим, що становить одну соту (1/100) валюти малагасійський аріарі (MGA). Якби програмні компоненти, що визначають «параметр експоненти», були реалізовані належним чином, останні дві цифри були б позначені як сантими, в результаті чого на рахунки отримувачів були б зараховані коректні суми транзакцій. Натомість, до моменту виявлення та усунення проблеми, на рахунки отримувачів були зараховані суми, що в сто разів перевищували фактичні суми, які мали б бути зараховані. Наявність вищевказаної помилки в Програмі ІТМ, що використовується AT «ПУМБ» для управління транзакціями за платіжними картками, яка належить компанії Euronet USA, LLC та підтримується нею, підтверджується листом компанії Euronet. Відповідно до п. В статті 10 Ліцензійного договору на програмне забезпечення № ASI 35412 від 21.05.1997р. між позивачем та Arkansas Systems, Inc., що 09.02.2001р. перетворена на Euronet USA, LLC, Додаткової угоди до зазначеного договору від 01.11.2022р. на технічну підтримку програмного забезпечення ІТМ між AT «ПУМБ» та Euronet USA, LLC, Постачальник зобов`язується виправити будь яку помилку чи неполадку в програмі, якщо вона не відповідає документації чи стосується основної функції програми. Якщо Покупець повідомив Партнеру про підозрілу помилку, Постачальник повинен підтвердити наявність помилки та зобов`язується негайно виправити помилку. Якщо наявність помилки не підтвердилась, Покупець відшкодовує всі витрати Постачальника, пов`язані з підтвердженням та виправленням помилки. Покупець повинен співпрацювати із Постачальником у виявленні помилок та надавати йому всю необхідну інформацію та доступ до обладнання та даних. Наявність звернення AT «ПУМБ» щодо вищевказаної помилки в Програмі ІТМ, що використовується AT «ПУМБ» для управління транзакціями за платіжними картками, яка належить компанії Euronet USA, LLC та підтримується нею, підтверджується листом компанії Euronet. Таким чином, внаслідок помилки в Програмі ІТМ, яка полягає у неправильно визначеному «параметрі експоненти», за одним переказом, що були зараховані на рахунок відповідача, за базу розрахунку при їх конвертації у валюту Євро, було використано загальну суму у валюті малагасійський аріарі, збільшену в 100 разів, а саме: 20 060 435 малагасійських аріарі (MGA), замість дійсної суми переказу 200 604,35 малагасійських аріарі (MGA). Тобто, наявність вказаної помилки, яка була усунена AT «ПУМБ» після її встановлення, стала подією, скориставшись якою [PERSON] безпідставно набув майно, що належить Банку. Несанкціонований овердрафт, який виник у зв`язку із помилковим зарахуванням коштів на рахунок [PERSON] , є заборгованістю відповідача перед банком, що не була обумовлена договором, та не була прогнозованою в розмірі таза часом виникнення, тобто [PERSON] набув майно без достатніх правових підстав, які не носили та не були обумовлені договірним характером та є відносинами, що виникли у зв`язку з безпідставним отриманням майна і не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права, відповідно підлягають під дію глави 83 ЦК України (набуття, збереження майна без достатньої правової підстави). Оскільки перекази були ініційовані у валюті малагасійський аріарі (MGA), а валютою розрахунків між учасниками МПС Visa є долари США, МПС Visa здійснила перерахунок переказів у долари США. У зв`язку з тим, що валютою рахунку відповідача, що був вказаний платником для зарахування переказів, є Євро, була здійснена конвертація суми переказів з доларів США у валюту рахунку (Євро), відкритого в AT «ПУМБ». При цьому, проведення обох конвертації валют за переказом з-за кордону відбувалось виключно за курсами, встановленими МПС Visa (що направлялися банку), на встановлення яких банк не впливає. Дані, отримані від МПС Visa, достеменно підтверджують, що один переказ з використанням реквізитів платіжної картки відповідача № [NUMBER] ініційований платником 23.09.2022р. о 14:41:35 на загальну суму 321 266,77 малагасійських аріарі (MGA), а не на суму 32 126 677 малагасійських аріарі (MGA), є помилковими. Від МПС Visa АТ «ПУМБ» за цим одним переказом отримано лише 77,74 доларів США у конвертацію по курсу становить 78,45 Євро, що значно менше загальної суми 7774, 27 доларів США у конвертацію по курсу становить 7 845,67 Євро. У відповідача, у зв`язку з помилковим зарахуванням 23.09.2022р. коштів, виник несанкціонований овердрафт, які відповідач протягом доби зняв з рахунку після ї безпосереднього надходження частково в цей же день через касу відділення № 5 ПУМБ в м. Дніпро за адресою: [ADDRESS] , з використанням своєї платіжної картки № [NUMBER] , а також на наступний день 24.09.2022р. через Банкомат АТ «ПУМБ» № АТМDNI42 за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 176 з використанням своєї платіжної картки № [NUMBER] (до матеріалів справи додані підтверджуючі фотоматериали з банкомату за 24.09.2022р. та чеком на видачу [PERSON] 23.09.2022р. готівки). Відповідач був достовірно обізнаним про здійснення переказу, оскільки сам був ініціатором цього переказу 23.09.2022р. через онлайн-сервіс міжнародних грошових переказів із прямою конвертацією валют «TransferGo», що підтверджується звітом по рахунку № [NUMBER] та був достовірно обізнаним про суму переказу, а також про суму грошових коштів, яка мала надійти на його рахунок та помилково зараховану суму переказу в 100 раз більше за суму, ініційованого переказу, внаслідок наявної технічної помилки. Станом на дату звернення AT «ПУМБ» до суду безпідставно отримані відповідачем грошові кошти у розмірі 5\~014,26 Євро у добровільному порядку AT «ПУМБ» не повернуто, у зв`язку з чим позивач і звернувся до суду з даним позовом. Від представника позивача [PERSON] (діє на підстав довіреності від 31.03.2022р. - а.с. 15) до суду надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі з підстав, зазначених у позовній заяві та просить їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Додатково вказав, що інших заяв та клопотань не має (а.с. 192, 206). Відповідач [PERSON] в судові засідання, призначені на 09.01.2024р., 28.02.2024р., 01.04.2024р. та на 01.05.2024р. не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду справи був повідомлений належним чином шляхом направлення судової кореспонденції на підтверджену адресу місця її реєстрації (а.с. 179, 182 186, 188 191, 195, 198 200, 202, 205). Поштовий конверт, яким направлялась судова кореспонденція повернувся до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а.с. 205). Отже, належним чином повідомлений про розгляд справи судом, відповідач в судові засідання повторно не з`явився, про причини своєї неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не надавав, з клопотанням про відкладення розгляду справи до суду не звертався, а також не скористався правом надання заперечень проти позову. Згідно з ч. 1 ст.\~223\~ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Враховуючи, що відповідач, виходячи з положень ч. 8, ч. 11 ст. 128 ЦПК України, вважається належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, згідно зі ст. 280 ЦПК України, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, розгляд справи здійснюється без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Суд, розглянувши матеріали справи і оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні (стаття 89 ЦПК України), вирішуючи справу, виходить з такого. Кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (ч. 1. ст.4 ЦПК України). Суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі (ч. 1. ст.13 ЦПК України). Суд, вивчивши матеріали справи та всебічно проаналізувавши обставини в їх сукупності, дав оцінку зібраним по справі доказам, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному, об`єктивному та всебічному з`ясування обставин справи, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно зі ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що 23.09.2022р. [PERSON] підписав Заяву на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, у зв`язку з чим їй було відкрито у АТ «ПУМБ» поточний рахунок у форматі IBAN № [NUMBER] у валюті Євро і видано платіжну картку (а.с. 76 104). До поточного рахунку 23.09.2022р. на ім`я відповідача випущено платіжну картку № [NUMBER] міжнародної платіжної системи Visa International: Visa Classic Debit. 23.09.2022р.\~на рахунок\~ [PERSON] \~помилково зараховані\~кошти в\~розмірі 7\~845,67\~Євро замість\~правильної суми\~коштів 78,45\~Євро,\~за однією\~операцію переказу\~з-за\~кордону на загальну\~суму 32\~126\~677\~малагасійських аріарі\~(MGA)\~замість дійсної\~суми переказу\~321\~266,77\~малагасійських аріарі\~(MGA),\~з конвертацією\~цих коштів\~у Євро\~(а.с.\~105\~-\~106). Різниця між 7\~845,67 Євро та 78,45 Євро становить 7\~767,21 Євро. Позивач вказує, шо означені кошти є безпідставно набутими грошовими коштами відповідачем, з яких 5\~014,26 (п`ять тисяч чотирнадцять Євро 26 євроцентів) не повернуті відповідачем [PERSON] . Листом від 28.10.2022р. за вихідним № КНО-935 та листом від 19.12.2022р. за вихідним № КНО-1215 АТ «ПУМБ» з метою досудового врегулювання спору направляв відповідачеві вимоги за адресою місця реєстрації та місця проживання про сплату заборгованості за технічним (несанкціонованим) овердрафтом (а.с. 171 174). До тепер грошові кошти у розмірі 5\~014,26 Євро у добровільному порядку АТ «ПУМБ» не повернуті. Отримання відповідачем грошових коштів у розмірі \~7\~767,21 Євро (різниця між 7\~845,67 та 78,45 Євро) без достатніх правових підстав внаслідок рахункової помилки у програмному комплексі процесингового центру АТ «ПУМБ» та їх використання підтверджується випискою по рахунку № [NUMBER] у валюті Євро (номер банківської платіжної картки Visa Rewards PayWave Instant Issue № [NUMBER] ) з 01.01.2022р. по 31.12.2022р. (а.с. 105 - 106); звітом по транзакціях з використанням/без використання БПК, що випущені до рахунку № [NUMBER] (EUR) в валюті EUR, обслуговується в відділенні № 1 ПУМБ в м. Дніпро, власник рахунку [PERSON] ( [NUMBER] ) за період з 2022-01-01 по 2022-12-31 (а.с. 107 136); листами позивача, компанії Euronet, МПС Visa тощо (а.с. 121 170). Ґк зазначив позивач, внаслідок помилки у роботі процесингового центру ПАТ «ПУМБ» щодо фінансових транзакцій, що зараховувалися на рахунки отримувачів, відкритих в АТ «ПУМБ», під час здійснення міжнародних переказів малагасійських аріарі, які оброблялися за допомогою програмного забезпечення ІТМ, в зв`язку з чим виник несанкціонований овердрафту на картках банку через те, що програмні компоненти, які визначають «параметр експоненти», який визначає кількість цифр в кінці суми мають бути відокремленими комою, не було реалізовані. Внаслідок чого до моменту виявлення та усунення проблеми, на рахунки отримувачів, відкритих в АТ «ПУМБ», були зараховані суми в стократному розмірі від фактичних сум, які мали би бути зарахованими. Згідно з ч. 1 ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. При цьому, обов`язок повернути безпідставно отримане майно є різновидом цивільно-правової санкції, а не мірою відповідальності. Предметом регулювання інституту безпідставного отримання чи збереження майна є відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Відповідно до ч. 1 ст. 1213 ЦК України набувач зобов`язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі. Отже, наявні всі обов`язкові умови для виникнення зобов`язання з безпідставного збагачення: - набуття або збереження майна; - набуття або збереження майна за рахунок іншої особи (збільшення або збереження майна у особи є наслідком втрати або недоотримання цього майна іншою особою); - відсутність правової підстави для набуття або збереження майна за рахунок іншої особи. У постановах Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2018 року у справі №922/3412/17 (провадження № 12-182гс18) та від 13 лютого 2019 року у справі № 320/5877/17 (провадження № 14-32цс19) зроблено висновок, що предметом регулювання глави 83 ЦК України є відносини, що виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Відповідно до частин першої та другої статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала. У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер спірних правовідносин унеможливлює застосування до них судом положень глави 83 ЦК України. Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна; б) набуття або збереження за рахунок іншої особи; в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочину або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України). Загальна умова частини першої статті 1212 ЦК України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах, бо отримане однією зі сторін у зобов`язанні підлягає поверненню іншій стороні на цій підставі тільки за наявності ознаки безпідставності такого виконання. Набуття однією зі сторін зобов`язання майна за рахунок іншої сторони в порядку виконання договірного зобов`язання не вважається безпідставним. Тобто в разі, коли поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, положення статті 1212 ЦК України можна застосовувати тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або була відсутня взагалі. Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідносин і їх юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. Згідно з частиною першою, пунктом 1 частини другої статті 11, частинами першою, другою статті 509 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені цими актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. До підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, належать договори та інші правочини. Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, установлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (частина перша статті 526 ЦК України). Згідно з частиною першою статті 177 ЦК України об`єктами цивільних прав є речі, у тому числі гроші. Частиною першою статті 202 ЦК України встановлено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Тлумачення положень частини першої, пункту 1 частини другої статті 11, частини першої статті 177, частини першої статті 202, частини першої статті 1212 ЦК України дає можливість дійти висновку про те, що чинний договір чи інший правочин є достатньою та належною правовою підставою набуття майна (отримання грошей). Майно не може вважатися набутим чи збереженим без достатніх правових підстав, якщо це відбулося в незаборонений цивільним законодавством спосіб з метою забезпечення породження учасниками відповідних правовідносин у майбутньому певних цивільних прав та обов`язків, зокрема внаслідок тих чи інших юридичних фактів, правомірних дій, які прямо передбачені частиною другою статті 11 ЦК України. У той самий час сама лише наявність укладеного між сторонами договору не є достатньою підставою для віднесення до договірних будь-яких правовідносин, що виникають між цими особами. Для визнання відповідних зобов`язань між сторонами договірними необхідним є встановлення факту їх виникнення саме на підставі умов та на виконання відповідного договору. Подібний висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 24.02.2021р. у справі № 912/2601/19. На підтвердження позовних вимог банком надано виписки по рахункам за інтернет-карткою, які відображають всі проведені операції з відображенням загальної суми зарахування, часу її зарахування та виведення залишку. Додатково надавалися виписки саме за період проведення відповідних перерахунків транзакцій за курсом на дату проведення таких транзакцій. Виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видання або відсилання клієнту, такий документ є належним доказом для облікових цілей та регістром аналітичного обліку, вміщує записи про операції, здійснені протягом операційного дня. Згідно зі статтею 1213 ЦК України набувач зобов`язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі. Таким чином позовні вимоги про стягнення безпідставно набутих коштів знайшли своє підтвердження під час судового розгляду, тому підлягають задоволенню. За таких обставин, суд приходить до висновку, що з відповідача на користь АТ «ПУМБ» підлягає стягненню безпідставно отримані кошти у розмірі 5\~014,26 Євро. Відповідно ст. 141 ЦПК України з відповідача має бути стягнуто судові витрати у справі. На підставі викладеного,

Outcome: approved