Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-28 00:00:00

25.12.2023 позивач [PERSON] звернувся до суду із вказаним позовом до [PERSON] , третя особа Дочірнє підприємство «Фафорит-1» ПП «Дружба Сервіс Житло 1», у якому просить стягнути із відповідача на його користь, у якості відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири 17108 гривень; у якості відшкодування витрат за проведення оцінки майнової шкоди, завданої залиттям квартири в розмірі 2 500, 00 грн. та судові витрати. В обґрунтування\~позову зазначено,\~що він\~є власником\~квартини [ADDRESS] .\~З вини\~відповідача відбулося\~залиття належної\~позивачу квартири.\~За результатами\~обстеження факту\~залиття квартири\~позивача,\~комісією ДП\~«Фаворит-1»\~було складено\~Акт про\~залиття від\~28.07.2021,\~яким встановлено,\~що затоплення\~квартири [ADDRESS] ,\~відбулось із\~квартири [ADDRESS] ,\~яка розміщена\~поверхом вище,\~власником якої\~є [PERSON] .\~Зі слів\~мешканки квартири\~ [ADDRESS] \~причиною затоплення\~стало те,\~що тріснув\~гнучкий шланг\~подачі води\~на бачок,\~який мешканці\~встановили самостійно.\~За результатами\~обстеження встановлено,\~що в\~квартирі [ADDRESS] наявні\~видимі сухі\~жовті плями\~від давнішнього\~затоплення,\~а саме:\~стеля в\~коридорі приблизно\~=\~0,8\~кв.м,\~стеля в\~ванній кімнаті\~приблизно =\~0,4\~кв.м;\~стіна в\~ванній кімнаті\~приблизно =\~0,3\~кв.м;\~стеля в\~кімнаті приблизно\~=\~0,2\~кв.м;\~стіна в\~кімнаті приблизно\~=1\~кв.м;\~стіна в\~коридорі приблизно\~=\~0,2\~кв.м.\~Власниця квартири\~ [ADDRESS] \~від підписання\~вказаного акту\~відмовилась. Відповідно до Висновку про ринкову вартість матеріального збитку, завданого власнику двокімнатної квартири [ADDRESS] , складеного оцінювачем Тернопільської торгово-промислової Палати [PERSON] , вартість матеріального збитку завданого власнику вищевказаної квартири, станом на 23.08.2023, становить 17 108 (Сімнадцять тисяч сто вісім) гривень. З огляду на те, що залиття квартири сталося з вини відповідача, яка відмовляється у добровільному порядку відшкодовувати завдану шкоду, позивач просить суд позов задовольнити у повному обсязі. Ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 05.01.2024 відкрито провадження у вказаній цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження. 31.01.2024\~судом зареєстрований\~відзив на\~позовну заяву,\~у якому\~відповідачка просить\~відмовити у\~задоволені позову,\~оскільки Акт\~від 28.07.2023\~складений з\~порушенням вимог\~до Правил\~утримання жилих\~будинків та\~прибудинкових територій\~затверджених Наказом\~Державного комітету\~України з\~питань житлового\~комунального господарства\~від 17.05.2005\~№ 76.\~При їх\~складанні у\~вказаних документах\~відсутні представники\~організації,\~яка відповідно\~до укладеної\~угоди є\~виконавцем послуг\~з утримання\~будинків і\~споруд та\~прибудинкових територій;\~представників організації,\~яка відповідно\~до угоди\~обслуговує внутрішньо\~будинкові системи\~опалення,\~водопостачання та\~водовідведення;,\~представника будинку,\~який відповідно\~до укладеної\~угоди надає\~послуги з\~утримання будинку,\~споруд та\~прибудинкових територій.\~Присутність зацікавлених\~осіб як\~від потерпілої\~так і\~від винної\~сторони є\~обов`язковою. Даючи оцінку\~вказаним документам\~вбачається,\~що вони\~складені із\~названими порушеннями,\~так як\~позивач та\~третя особа\~не долучили\~жодних угод\~на утримання,\~обслуговування житлових\~будинків,\~зазначений в\~акті від\~28.07.2023\~термін «встановлено\~сухі жовті\~плями від\~давнішнього затоплення»\~вказує тільки\~на просту\~фіксацію замокання\~стін та\~стелі,\~а не\~чітку причину\~залиття,\~і якщо\~брати до\~уваги давнішнє\~замокання,\~то є\~незрозумілим коли\~відбулось залиття. Разом з\~тим,\~відповідачка зазначає,\~що вона\~взагалі не\~була присутня\~при складанні\~акта від\~28.07.2023;\~про надходження\~заяви від\~позивача та\~про складання\~акту її\~не повідомляли,\~в неї\~не брали\~жодних пояснень.\~Крім цього,\~в акті\~не зазначено\~матеріальної шкоди,\~не вказано\~обсяг необхідного\~ремонту,\~невідомо в\~якому місці\~він складався,\~в акті\~не зазначена\~дата затоплення\~квартири,\~поверх квартири,\~і чому\~саме 28.07.2023\~складався даний\~акт,\~а не\~в іншу\~дату.\~Також,\~категорично наполягає\~на тому,\~що вона\~не говорила\~про те,\~що причиною\~затоплення стало\~те,\~тріснув гнучкий\~шланг подачі\~води на\~бачок,\~який мешканці\~встановили самостійно,\~які записані\~в останньому\~абзаці акту\~від 28.07.2023,\~так як\~при складанні\~акту вона\~присутня не\~була.\~Крім цього,\~зазначає,\~що в\~акті від\~28.0.2023\~зазначено про\~затоплення,\~а саме:\~стеля в\~коридорі розміром\~0.8\~м.2;\~стеля у\~ванній кімнаті\~розміром 0.4\~м.2;\~стіна у\~ванній кімнаті\~розміром 0.3\~м.2\~;\~стеля в\~кімнаті розміром\~0.2\~м.2;\~стіна в\~кімнаті розміром\~1\~м.2;\~стіна в\~коридорі розміром\~0.2\~м.2.\~Однак,\~згідно звіту\~про оцінку\~матеріального збитку\~зазначено значно\~завищений об`єм\~робіт,\~як в\~розмірах так\~і метражах:\~а саме\~на сторінці\~8\~висновку вказано\~перелік робіт,\~які слід\~виконати,\~але вони\~не відповідають\~розміру пошкоджень\~вказаному в\~акті від\~28.07.2023\~-\~а саме:\~розібрати стельові\~плінтуси 58.45\~м.;\~очистити вручну\~внутрішні поверхні\~стіни від\~шпалер 27.55\~м.2,\~очистити вручну\~внутрішні стелі\~від перхлорвінілової\~фарби 45.9.м.2,\~протравленя цементної\~штукатурки протигрибковим\~засобом -\~73.5\~м.2\~,\~шпаклювання стелі\~шпаклівкою снєжка\~-\~45.9\~м.2,\~шпаклювання стіни\~шпаклівкою снєжка\~27.55\~м.2,\~поліпшене фарбування\~водоемульсійними сумішами\~стелі та\~збірних конструкцій\~під фарбування\~45.9\~м.2,\~поклеїти шпалери\~27.55\~м.2,\~улаштувати стельові\~плінтуси 53.45\~м.,\~тобто розмір\~пошкоджень зазначених\~в акті\~від 28.07.2023\~р.\~не відповідає\~розміру нанесених\~пошкоджень висновку\~про оцінку\~матеріального збитку\~кв.\~ [ADDRESS] ,\~як такий,\~що безпідставно\~завищений. Крім цього, зазначає про те, що звіт про оцінку матеріального збитку складений оцінювачем [PERSON] , однак в матеріалах звіту відсутні відомості про індекс та вид експертної спеціальності-дослідження об`єктів нерухомості, будівельних матеріалів, конструкцій та відповідних документів, не відомо на якій підставі саме оцінювачу [PERSON] було доручено проводити оцінку і складати звіт про матеріальний збиток. Вище наведене вказує на те, що існують сумніви в правдивості та законності заявлених позовних вимог, додані до позовної заяви докази є неналежними та не допустимими, суперечать об`єктивним обставинам справи. Крім цього, оцінювач у звіті не попереджений про кримінальну відповідальність за дачу неправдивого висновку /звіту/. З цих підстав, просить суд в задоволенні позову відмовити. У судовому засіданні позивач [PERSON] та його представник адвокат Бакалець І.Г. надали пояснення, позовні вимоги підтримали та просили задовольнити з підстав, зазначених у позовній заяві. Відповідач [PERSON] та її представник адвокат Бутрин С.В. у судовому засіданні щодо задоволення позову заперечили, з підстав зазначених у відзиві, просили відмовити у задоволенні позову з підстав його необґрунтованості. Судом, при розгляді справи були допитані свідки, які надали наступні пояснення. Так, свідок [PERSON] , яка є сусідкою та проживає за адресом [ADDRESS] пояснила, що вона перша хто побачив залиття, оскільки всюди текла вода. Це відбувалося з 22 на 23 червня 2023, о третій годині ночі. Вона побігла до сусіда [PERSON] , який проживає в квартирі [ADDRESS] і побачила, що у нього також все в квартирі залите водою. В коридорі між ванною і кухнею вода була на стелі, з правої сторони в коридорі вода текла по стіні, в залі з права на стіні також текла вода. Пояснила, що далі в квартиру вона не проходила, а тому які були там пошкодження вона не знає. Вказала, що вона одразу побігла на 5 поверх до сусідки, відповідачки [PERSON] та розбудила її. У відповідачки у квартирі все шуміло, стояла кругом вода. Далі до них прибігли сусід [PERSON] та її чоловік. Пояснила, що у відповідачки прорвало шланг, який вона бачила особисто і який був ржавий і дуже зношений. Вона сказала, щоб відповідачка [PERSON] збирала воду в себе, а вона разом із чоловіком побігли збирати воду в своїй квартирі. Свідок пояснила, що через деякий час прийшла до них відповідачка [PERSON] та шкодувала, що наробила такої шкоди і обіцяла, що все відшкодує. Питала скільки грошей їй потрібно дати на ремонт. Свідок [PERSON] пояснила, що вона спочатку запросить майстра, який оцінить завдану шкоду і вона їй повідоме про суму відшкодування, однак через деякий час відповідачка перестала виходити на контакт, ховалась. Свідок вказала, що вона звернулась до ЖЕКу про складання акту. Якого числа це було вона не пам`ятає, однак не виключає, що це було 28.07.2023. Акт був складений 28.07.2023, однак в ЖЕК звертались раніше, зокрема після 7 липня, оскільки відповідачка обіцяла що 7 числа отримає зарплату і почне виплачувати кошти. Свідок пояснила, що із ЖЕКу приходили двоє мужчин працівників та жінка інженер, вони обстежили квартиру. В подальшому Акт був складений жінкою-інженером, яка оглядала квартиру, робила заміряла і коли всі дані внесла в бланк акту, вона закликала її та сусіда [PERSON] (позивача) для підпису. Відповідачку ЖЕК не мав можливості викликати для складання та ознайомлення з актом, оскільки [PERSON] , зі слів працівників ЖЕКу, на дзвінки не відповідала, на контакт не йшла, двері не відчиняла. Свідок пояснила, що грошей від відповідачки [PERSON] не отримувала. Чи отримував кошти позивач [PERSON] від [PERSON] їй невідомо. Свідок [PERSON] , який є сусідом позивача [PERSON] та відповідачки [PERSON] пояснив, що вночі з 22 на 23 червня 2023 року його розбудила жінка і повідомила, що в квартирі залиття водою. Жінка подивилась, що вода тече із стелі, щось шуміло і сказала, що піде на поверх з метою з`ясування причин залиття. Свідок вказав, що він також піднявся поверхом вище, щоб з`ясувати причини залиття. Пояснив, що у позивача [PERSON] стеля і стіни в коридорі були мокрі, по стінах і стелі текла вода. В цей час його жінка вже були у відповідачки [PERSON] у квартирі. Свідок [PERSON] пояснив, що не бачив [PERSON] , тільки запитав у своєї жінки, що трапилось і яка відповідала, що у [PERSON] порвався шланг, що і стало причиною залиття. Вказав, що не пам`ятає, коли його жінка зверталась в ЖЕК. Де складався акт він не знає. Перед складанням акту приходили робочі, а також майстер. Коштів в сумі 2000 гривень він та його дружина не отримували, однак [PERSON] постійно обіцяла, що сплатить кошти на ремонт, однак жодних коштів не сплатила. Чи отримував [PERSON] кошти йому не відомо. Свідок [PERSON] , яка є майстром дільниці ДП «Фаворит1» пояснила, що була присутня при складанні акту про затоплення квартир. До ЖЕКу звернулися мешканці квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] . Акт складався одразу після звернення мешканців, які звернулися 27.07.2023. Вона і ще двоє працівників ЖЕКу, які зазначені в акті, виходили на об`єкт, тобто обстежували квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] . Пояснила, що спочатку з актом ознайомлюється керівник, а потім мешканці, які зверталися до ЖЕКу. Позивач [PERSON] також був ознайомлений з актом, який його підписав, зауважень щодо акту у нього не було. У мешканців квартири [ADDRESS] також не було зауважень до складеного акту. Відносно повідомлення відповідачки [PERSON] про складання акту про затоплення нею квартир, свідок пояснила, що вона зателефонувала [PERSON] , яка прийшла в ЖЕК і повідомила, що вона поломку в своїй квартирі ліквідувала і сказала, щоб їй більше не телефонували і до неї не приходили. Свідок вказала, що [PERSON] відмовилась підписувати акт. Про те, що [PERSON] відмовляється від підпису акту ніде не зафіксовано, це було нею сказано на словах. Чому мешканці не звернулись раніше в ЖЕК їй невідомо, також свідок пояснила, що дата затоплення їй також невідома. 28.07.2023 при складанні акту в квартиру [ADDRESS] , де проживає відповідачка [PERSON] , комісія не заходила, так як остання повідомила комісії, що її вдома не буде, так як вона працює. Акт складалися щодо залиття квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] . Причина затоплення вказана одна і та ж. Свідок пояснила, що в акті відображено те, що було виявлено при обстеженні квартир. Свідок [PERSON] , яка є матір`ю відповідачки [PERSON] пояснила, що коли вона знаходилася на дачі, до неї подзвонила донька [PERSON] і повідомила, що в неї вночі зірвало шланг від бачка, попросила щоб вона приїхала, оскільки перекрили воду і потрібно купити шланг для його заміни. Свідок вказала, що вона поїхала на квартиру до відповідачки. Вказала, що затоплені були квартири ті, що знаходяться поверхами нижче, тобто квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] . Свідок стверджує, що обсяг затоплення квартир вона не бачила. Відповідачка повідомила їй, що сусіди від неї вимагають гроші. Приходили до їх квартири сусіди [PERSON] та [PERSON] , стукали у двері, кричали, вимагали гроші. Свідок вказала, що порадила доньці дати сусідам по 2000 грн. В її присутності, під дверима квартири [PERSON] дала [PERSON] та [PERSON] по 2000 грн. кожному. Гроші вони взяли, але сказали, що цих коштів мало. В своєму щоденнику витрат свідок зробила запис, що 4000 грн. дали сусідам. Ніяких підписів про отримання цих грошей як вона, так і донька [PERSON] від сусідів не вимагали та не отримали. Затоплення було вночі з 22 на 23 червня 2023. Гроші її донька [PERSON] передала [PERSON] та [PERSON] в цей же день, після роботи. Вказала, що це могла бачити племінниця свідка [PERSON] , яка вчиться і проходить на даний момент практику, та тимчасово проживає в своєї тітки [PERSON] за адресою [ADDRESS] . Крім цього, свідок пояснила, що 28.07.2023 ЖЕКом був складений акт про затоплення, однак зі слів доньки [PERSON] , вона не була повідомлена. З актом вона ознайомилась, але підписувати його відмовилась, так як не згідна із його змістом. Власником квартири за адресом [ADDRESS] являється відповідачка [PERSON] . Свідок [PERSON] пояснила, що вона є племінницею відповідачки [PERSON] та тимчасово під час навчання та практики проживає на квартирі тітки за адресою [ADDRESS] . Пояснила, що приблизно в 04:00 ночі, 23 червня 2023 року вона пробудилася від крику та шуму. До її тітки в квартиру прийшли сусіди, які викрикали, що вони їх затопили. Сусідів вона не бачила, тільки чула голоси. Свідок пройшла у ванну кімнату та побачила, що там де має бути шланг, була велика діра і текла вода. Вони перекрили воду та почали збирати воду. Води багато не було, приблизно відро води. Пізніше приходили сусіди і вимагали кошти за завдану шкоду, після чого [PERSON] прийшла до неї в кімнату, взяла гроші і пішла в коридор, де знаходилися сусіди. Особисто передачу коштів свідок [PERSON] не бачила. Пояснила, що вона зрозуміла, що її тітка та сусіди між собою домовились. Розписки про передачу коштів не складалося. Орієнтовно через місяць свідок дізналась, що [PERSON] веде щоденник в якому, зі слів самої [PERSON] , вона зробила запис 4000 грн., тобто про передачу коштів по 2000 грн. кожному сусіду із затоплених квартир. Суд, заслухавши пояснення учасників справи та свідків, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. За ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч. 1 ст. 4 ЦПК України). Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України). За ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За загальним правилом статтею 15 та 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених ч. 2 ст. 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом. Судом встановлено, що [PERSON] , проживає в квартирі [ADDRESS] , яка належить йому на праві власності, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за заповітом серія ВСІ №080244 від 12.07.2006 та реєстраційним написом у свідоцтві про право на спадщину за законом, яке видане та посвідчене 12.07.2006 року державним нотаріусом Першої тернопільської нотаріальної контори Береш О.М. (а.с. 29). За фактом залиття квартири [PERSON] 28.07.2023 комісією ДП «Фаворит-1», складений Акт про залиття, згідно якого затоплення квартири [ADDRESS] , відбулось із квартири [ADDRESS] , яка розміщена поверхом вище, власником якої є [PERSON] . За результатами обстеження встановлено, що в квартирі [ADDRESS] , видимі сухі жовті плями від давнішнього затоплення, а саме: стеля в коридорі приблизно = 0,8 кв.м, стеля в ванній кімнаті приблизно = 0,4 кв.м; стіна в ванній кімнаті приблизно = 0,3 кв.м; стеля в кімнаті приблизно = 0,2 кв.м; стіна в кімнаті приблизно =1 кв.м; стіна в коридорі приблизно = 0,2 кв.м. Зі слів мешканки квартири [ADDRESS] причиною затоплення стало те, що тріснув гнучкий шланг подачі води на бачок, який мешканці встановили самостійно. Власниця квартири [ADDRESS] від підписання вказаного акту відмовилась. (а.с.33). Згідно звіту про оцінку матеріального збитку, завданого власнику двокімнатної квартири [ADDRESS] , складеного оцінювачем Тернопільської торгово-промислової Палати [PERSON] , вартість матеріального збитку завданого власнику вищевказаної квартири, станом на 23.08.2023 року, становить 17 108 (Сімнадцять тисяч сто вісім) гривень (а.с. 10-28). Згідно із ч. 1 ст. 383 ЦК України власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва. Частина 2 ст. ст. 383 ЦК України визначає, що власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Статтею 10 ЖК України визначено, що громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями, економно витрачати воду, газ, електричну і теплову енергію. Жилі будинки і жилі приміщення не можуть використовуватися громадянами на шкоду інтересам суспільства. У відповідності до статті 151 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Відповідно до абз. 2 п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76, у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт. Додатком 4 до вказаних Правил встановлено форму акта, з якої вбачається, що в ньому повинно бути відображено: дату складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. За змістом положень ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. У ч.ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Статтею 1166 ЦК України визначено, що шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Згідно роз`яснень, викладених в пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Таким чином, умовою покладення на відповідача відповідальності за шкоду, завдану позивачу, є наявність вини останньої у спричиненні вказаної шкоди. Статтею 1192 ЦК України визначено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Аналогічний висновок зроблено КЦС Верховного Суду у постанові від 13.11.2019 року у рамках розгляду цивільної справи №757/31418/15-ц. Предметом доказування під час судового розгляду є факти, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення, як встановлено ч. 2 ст. 77 ЦПК України. Згідно з ч. 1 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Відповідно до ч. 5 ст. 12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Таким чином, доказуванням є процесуальна і розумова діяльність суб`єктів доказування, яка здійснюється в урегульованому цивільному процесуальному порядку і спрямована на з`ясування дійсних обставин справи, прав і обов`язків сторін, встановлення певних обставин шляхом ствердження юридичних фактів, зазначення доказів, а також подання, прийняття, збирання, витребування, дослідження і оцінки доказів; докази і доказування виступають процесуальними засобами пізнання в цивільному судочинстві. Процес доказування (на достовірність знань про предмет) відбувається у межах передбачених процесуальних форм і структурно складається з декількох елементів або стадій, які взаємопов`язані й взаємообумовлені. Виділяються такі елементи: твердження про факти; визначення заінтересованих осіб щодо доказів; подання доказів; витребування доказів судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі; дослідження доказів; оцінка доказів. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Суд наголошує, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний. Верховний Суд звертається до власних висновків у Постанові від 02.10.2018 року у справі №910/18036/17. Так, звертаючись до суду із вказаним позовом [PERSON] посилається на Акт від 28.07.2023 року складеного комісією ДП «Фаворит-1», яким визначено, що затоплення квартири [ADDRESS] , відбулось із квартири [ADDRESS] , яка розміщена поверхом вище, власником якої є [PERSON] . У пункті 2.3.6 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованих в Мін`юсті 25 серпня 2005 року за №927/11207, зазначено, що у разі залиття, аварії квартири складається відповідний акт, форма якого затверджена додатком № 4. Відповідно до даного додатку акт повинен містити дані про події, які відбулись, наслідки таких подій, причину залиття, винну особу, яка здійснила неправомірні дії, та підписи осіб, у присутності яких такий акт складено. Судом встановлено, що наданий позивачем акт за формою та змістом відповідає встановленій формі, не суперечить іншим доказам у справі, а наведені в ньому дані відповідачкою не спростовані. Причиною залиття квартири [ADDRESS] , власником якої є позивач, зі слів мешканки квартири [ADDRESS] стало те, що тріснув гнучкий шланг подачі води на бачок, який мешканці встановили самостійно. Наведені обставини підтверджуються висновком акту про залиття від 28.07.2023, а також показаннями свідків. Відповідач не спростував належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири [ADDRESS] , хоча це є його процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди. З огляду на вищевикладене, суд приходить до переконання про доведеність того факту, що залиття квартири [ADDRESS] , сталося з вини власника квартири [ADDRESS] , а саме [PERSON] . Одночасно слід зазначити, що правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207, передбачено, що в разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). У додатку № 4 до цих Правил від 25 серпня 2005 року № 927/11207, зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємств), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організацій (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства ), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число місяць ,рік ); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності, характер залиття та його причини: завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім`я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися з таких-то причин). Акт повинен бути складений у тому числі за присутності: головного інженера виконавця послуг; голови комісії; майстра технічної дільниці; майстра ремонтної дільниці слюсаря-сантехніка, представників організації обслуговуючої компанії. Суд відхиляє доводи представника відповідача про те, що акт 28.07.2023 є неналежним доказом наявності вини відповідача у залитті належної позивачу квартири, оскільки вказаний акт відповідає вимогам, встановленим вищезазначеними Правилами, в ньому наведені: дата та місце складання; місце, де трапилося залиття; подія, що трапилася; наслідки залиття, а також причини залиття. Доводи про те, що відповідач не був присутній та не підписував акт не впливає на його правильність, оскільки зворотного відповідач не довів. Крім того, у даному акті міститься відмітка про те, що власник квартири [ADDRESS] від підпису відмовився. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12 листопада 2018 у справі №753/20314/15, у якій зазначено, що не підписання акта відповідачем не впливає на його правильність, оскільки зворотнього останній не довів. Відтак, якщо власник квартири, у якій сталася аварійна ситуація, що спричинила залиття, не підписав письмовий акт обстеження, це не призведе до втрати таким документом юридичної сили, а отже й доказового значення для справи. Вирішуючи питання щодо розміру завданої шкоди, суд приймає до уваги висновок про ринкову вартість матеріального збитку, завданого власнику двокімнатної квартири [ADDRESS] , складений оцінювачем Тернопільської торгово-промислової Палати Величко О.М. на замовлення [PERSON] відповідно до якого, вартість завданої матеріальної шкоди внаслідок залиття приміщень квартири [ADDRESS] , згідно результатів проведеного обстеження та наданих на дослідження матеріалів, складає 17\~108 грн. Суд відхиляє заперечення представника відповідача щодо даного висновку, оскільки за час розгляду справи стороною відповідача не надано жодного доказу на спростування оцінки розміру завданої шкоди, з моменту залиття по час розгляду справи відповідач до третьої особи з будь-якими заявами щодо проведення повторних оглядів з метою оспорювання причин залиття або їх наслідків не звертався, з будь-якими клопотаннями про витребування доказів або призначення експертизи зокрема, на предмет визначення причин залиття квартири та розміру збитків, представник відповідача до суду не звертався. Свою вину у завданій позивачу шкоді відповідачем не спростовано. Допитана в\~судовому засіданні\~оцінювач Тернопільської\~торгово-промислової\~Палати Величко\~О.М.\~підтримала доводи\~викладені в\~своєму висновку\~та суду\~пояснила,\~що вартість\~матеріального збитку,\~завданого власникові\~двокімнатної квартири\~ [ADDRESS] , розрахована з урахуванням фізичного зносу на матеріали, та становить 17\~108 гривень. Відтак, суд приходить до висновку про те, що залиття квартири позивача сталось з квартири відповідачки за наявності її вини, а саме недбалому ставленні до сантехнічного обладнання у належній їй квартирі та відсутності контролю за ним і саме відповідачка має відшкодувати завдану позивачу в результаті залиття шкоду. Таким чином, встановивши, що позивач довів завдану йому шкоду, протиправність дій відповідачки, причинно-наслідковий зв`язок між ними, що призвело до залиття квартири позивача, а тому суд доходить висновку, що завдана позивачу шкода підлягає відшкодуванню відповідачкою у загальному розмірі 17108 грн. визначеному на підставі висновку про ринкову вартість матеріального збитку, завданого власнику двокімнатної квартири [ADDRESS] . На основі повно та всебічно з`ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать зокрема, витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи та витрати на професійну правничу допомогу. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача. Таким чином, згідно вимог ст. 141 ЦПК з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1073, 60 грн., та 2500, 00 грн. сплачених позивачем за складання звіту про оцінку матеріального збитку завданого власнику квартири. На підставі викладеного та

Outcome: approved