Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-23 00:00:00

У березні 2024 року [PERSON] звернулася до суду з позовом, в якому просила визначити їй додатковий строк два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . Позов мотивований тим, що після смерті батька відкрилася спадщина, до складу якої увійшли земельні ділянки та житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами. Дізнавшись, що спадщина після смерті батька не оформлена, вона звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Нотаріус відмовив їй у прийнятті заяви у зв`язку із пропуском строків її подачі, та одночасно повідомив, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась. Позивач вказує, що протягом 2008-2009 років вона працювала за кордоном, повернувшись додому здійснювала догляд за неповнолітньою онукою, яка проживала разом із нею, та вважала, що спадщину після смерті батька прийняв її брат, тому вчасно не подала заяву про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного позивач просила визначити їй додатковий строк для звернення в органи нотаріату із заявою про прийняття спадщини. Відповідно до вимог частини четвертої статті 274 ЦПК України суд визначив розглядати справу за правилами загального позовного провадження. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явилася, клопотала про розгляд справи у її відсутності. Від Колодяжненської сільської ради надійшла заява про визнання позову та розгляд справи у відсутності представника сільської ради. У відповідності до частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось. Дослідивши письмові докази у справі суд дійшов висновку про задоволення позову з таких мотивів. За матеріалами справи позивач [PERSON] , [INFO] , є дочкою [PERSON] та [PERSON] , що підтверджено свідоцтвом по народження серії [NUMBER] від 02.10.1962 та свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 20.10.1979, відповідно до якого позивач змінила прізвище на « [PERSON] ». За матеріалами справи мати позивача [PERSON] померла у 1995 році, батько позивача [PERSON] помер [INFO] (свідоцтво про смерть серії [NUMBER] від 22.03.2008), а рідній брат позивача [PERSON] помер [INFO] (свідоцтво про смерть серії [NUMBER] від 14.11.2009). На час смерті [PERSON] належали земельні ділянки та житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] , про що зазначено у витязі з погосподарської книги №5 за 2006-2010 роки, який виданий Колодяжненською сільською радою Ковельського району Волинської області 23.02.2024 за №52. Відповідно до довідки Колодяжненської сільської ради №53 від 23.02.2024 на день смерті [PERSON] в житловому будинку інших зареєстрованих осіб не було, заповіт від імені останнього Білашівською сільською радою не посвідчувався. З Інформаційних довідок зі спадкового реєстру №76272161 та №76272171 від 19.03.2024 суд також встановив, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася, заповіт від його імені не посвідчувався. Суд перевірив та встановив відсутність інших спадкоємців після смерті [PERSON] , окрім його дочки (позивача). Відповідно до статті 1216 ЦК спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (статті 1217, 1218 ЦК України). У разі відсутності заповіту майно спадкується за законом. Спадкоємцями першої черги за законом відповідно до вимог статті 1261 ЦК України є діти спадкодавця. Відповідно до частини п`ятої статті 1268 ЦК незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. За змістом частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлений строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини (частини перша, третя статті 1272 ЦК). Суд переконався, що спору про спадкування після смерті [INFO] [PERSON] немає. Позивач є єдиним спадкоємцем першої черги за законом після смерті батька. Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові №127/12911/18 від 02.11.2020 зазначив: «оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду». Позивач вказала, що не звернулася із заявою до нотаріального органу про прийняття спадщини після смерті батька протягом шести місяців, в зв`язку з тим, що в період з 2008 по 2009 рік перебувала на роботі за кордоном та вважала, що спадщину після смерті батька буде приймати брат. Наведені у позовній заяві причини неприйняття спадщини у визначений законодавством строк підтверджені письмовими доказами і на переконання суду є поважними. Ураховуючи викладене, суд вважає можливим визначити позивачу додатковий строк два місяці для реалізації спадкових прав. Судові витрати необхідно залишити за позивачем.

Outcome: approved