Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-22 00:00:00

05 лютого 2024 року до Марганецького міського суду Дніпропетровської області надійшла вищевказана позовна заява, відповідно до якої позивач просить суд стягнути з відповідача [PERSON] на користь ТОВ «Коллект центр» заборгованість за Договором надання позики, в тому числі і на умовах фінансового кредиту № 0972331767 від 17.09.2019 року в сумі 48166,19 грн., понесені витрати на сплату судового збору у розмірі 3028,00 та понесені витрати на правовому допомогу у розмірі 13000,00 грн.. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що 17.09.2019 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "ІНФІНАНС" та позичальником, яким є [PERSON] було укладено Договір позики, у тому числі і на умовах фінансового кредиту №0972331767 та отримання кредиту згідно Заявки-анкети на умовах Пропозиції (оферти) на укладення електронного Договору позики №2628490990 від 09.01.2020 р., що акцептована відповідачем 09.01.2020 р., шляхом підписання електронним підписом відповідача. Товариство належним чином виконало взяті на себе зобов`язання за Договором кредиту, надавши позичальнику кредитні кошти. 14.07.2021 між ТОВ «Інфінанс» товариством з обмеженою відповідальністю "Вердикт капітал» було укладено Договір факторингу № 14-07/21, відповідно до якого ТОВ "Інфінанс" відступило на користь ТОВ "Вердикт Капітал" права грошової вимоги Боржників за Договорами позики у т.ч. за Договором позики №0972331767 від 17.09.2019 р., що укладений між ТОВ "Інфінанс" та [PERSON] . В свою чергу ТОВ "Вердикт Капітал" відступило право вимоги до Боржників ТОВ "КОЛЛЕКТ ЦЕНТР" відповідно до Договору відступлення права вимоги №10-01/2023 від 10.01.2023 року в тому числі за Договором позики №0972331767 від 17.09.2019 року, що укладений між ТОВ "Інфінанс" та [PERSON] . Таким чином ТОВ "КОЛЛЕКТ ЦЕНТР" наділено правом грошової вимоги до відповідача. Загальний розмір заборгованості по поверненню кредитних коштів та сплаті процентів станом на 09.01.2024 становить - 72806,19 грн, з яких: - 4000,00 грн заборгованість за кредитом, - 68806,19 грн. заборгованість за відсотками на дату відступлення права вимоги. Однак, враховуючи принцип розумності, співмірності та пропорційності позивач просить стягнути заборгованість у розмірі 48166,19 грн., з яких: - 4000,00 грн заборгованість за кредитом та 44166,19 грн. заборгованість за відсотками на дату відступлення права вимоги від ТОВ «Інфінанс». Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Відповідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. Ухвалою суду від 27 лютого 2024 року було відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Окрім того відповідачу було надано строк для подання відзиву на позовну заяву.\~\~ Позивач у судове засідання не з`явився, у прохальній частині позовної заяви просив суд розглядати справу за відсутності представника позивача. Проти ухвалення заочного рішення, не заперечував. Відповідач неодноразово у судові засідання не з`явилася, про дату, час і місце судового засідання повідомлена за допомогою поштового зв`язку про, що в матеріалах справи містяться відповідні докази, заяв чи клопотань не надала, про причини неявки не повідомила. \~ \~ \~ \~Статтею 131\~ЦПК України передбачено обов`язок учасників судового процесу повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Як наголошує Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням по справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Згідно відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру №442531 від 09.02.2024 року за вказаними параметрами особу- [PERSON] , [INFO] , не знайдено ( а.с. 53). Відповідно до довідки гол. спеціаліст сектору реєстрації та обліку громадян Марганецької міської ради від 13.02.2024 р. №14/04-37, наданої на запит суду, надати інформацію щодо місця реєстрації [PERSON] неможливо у зв`язку з відсутністю відомостей ( а.с. 55). З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №366516130, сформованого 20.02.2024 року, [PERSON] на праві власності належить 1/4 частка квартири [ADDRESS] ( а.с. 60). У зв`язку з чим відповідача, крім викликів за вказаною адресою, було викликано до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Оголошення про виклик відповідача опубліковано: 01.03.2024 та 26.03.2024 року. Відповідно до ч. 11 статті 128 ЦПК України з опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про дату, час та місце розгляду справи. Зі згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України. У відповідності до ч.1\~ст. 280 ЦПК України\~суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно до ч. 2ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. судочинства, є законність. Принцип законності визначається тим, що суд у своїй діяльності при вирішенні справ повинен правильно застосовувати норми матеріального права до взаємовідносин сторін. Частиною 2\~ст.\~124\~Конституції України передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі. Нормами ст. 129 Конституції України встановлено, що одним з основних принципів судочинства, є законність. Принцип законності визначається тим, що суд у своїй діяльності при вирішенні справ повинен правильно застосовувати норми матеріального права до взаємовідносин сторін. Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається\~ЦПК України\~та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій. Відповідно до ст.\~6\~Європейської конвенції\~з прав\~людини кожен має право на справедливий суд і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У частині четвертій\~статті 10 ЦПК України\~і\~статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»\~на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати\~Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод\~1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України», національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні. Згідно до ст.ст.\~12,13 ЦПК України, суд розглядає справи на принципах змагальності і диспозитивності. \~Статтею\~ 13\~ЦПК України визначено, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних та юридичних осіб, поданим відповідно до\~ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ст.ст.\~76,\~81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Водночас, відповідно до ч.1 ст.19\~ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Відповідно до статті 263\~ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Згідно зі статтею 264\~ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог. Пунктом 2 Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України «Про\~судове рішення\~у цивільній\~справі» №14\~від 18\~грудня 2009\~року передбачено, що рішення суду як найважливіший акт правосуддя покликане забезпечити захист гарантованих Конституцією України прав і свобод людини та здійснення проголошеного Основним Законом\~України принципу верховенства права. У зв`язку з цим суди повинні неухильно додержувати вимог про законність і обґрунтованість рішення у цивільній справі (частина перша статті 263 ЦПК). Так, 17.09.2019 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "ФНФІНАНС" та [PERSON] укладено Договір позики, зокрема на умовах фінансового кредиту №0972331767 та отримання кредиту згідно Заявки- анкети на умовах Пропозиції (оферти) на укладення електронного Договору позики №2628490990 від 09.01.2020 р., що акцептована відповідачем 09.01.2020 року, шляхом підписання електронним підписом відповідача, вчиненим одноразовим ідентифікатором. Відповідно до умов договору позики кредит надається у вигляді відновлювальної кредитної лінії окремими частинами (траншами) з максимальним лімітом 20 000 грн, у межах строку дії Договору 36 календарних місяців з дня підписання Договору з остаточним терміном повернення кожного траншу кредиту не пізніше строку користування траншем, визначеного сторонами. Підписавши акцепт оферти від 09 січня 2020 року [PERSON] погодилася з умовами оферти від Правил надання грошових коштів у позику, в тому числі і на умовах фінансового кредиту за умовами програми «Моney ВООМ» та надала згоду отримати 9 траншу кредиту у рамках договору надання позики, в тому числі і на умовах фінансового кредиту на таких умовах: розмір кредиту 4000,00 грн, строк користування кредитом 30 днів, строк дії договору 3 роки, відсоткова ставка 1,75 % за один день користування кредитом, річна відсоткова ставка 638,75%, загальна вартість кредиту у грошовому вираженні становить 2 100 грн, реальна річна процентна ставка за кредитом становить 638,75%. (.а.с.8) 14.07.2021 між ТОВ «Інфінанс» та ТОВ «Вердикт Капітал» укладено Договір факторингу № 14-07/21, відповідно до якого ТОВ «Інфінанс» відступило ТОВ «Вердикт капітал» права грошової вимоги до боржників за Договорами позики, зокрема №0972331767 від 17.09.2019 року, що укладений між ТОВ «Інфінанс» та [PERSON] . В свою чергу ТОВ "Вердикт Капітал" відступило право вимоги до Боржників ТОВ "КОЛЛЕКТ ЦЕНТР" відповідно до Договору відступлення права вимоги №10-01/2023 від 10.01.2023 року в тому числі за Договором позики №0972331767 від 17.09.2019 року, що укладений між ТОВ "Інфінанс" та [PERSON] . Таким чином ТОВ "КОЛЛЕКТ ЦЕНТР" наділено правом грошової вимоги до відповідача. Станом на 09.01.2024\~року відповідач\~має перед\~позивачем \~заборгованість в\~сумі - 72 806,19 грн., з яких: -заборгованість за кредитом (за тілом кредиту) -4000,00 грн.; - заборгованість за відсотками на дату відступлення права вимоги -68806,19 грн.. Між тим,\~позивач просить\~стягнути з\~відповідача заборгованість\~у розмірі\~- 48166,19 грн., з яких: - заборгованість за кредитом (за тілом кредиту) - 4000,00 грн.; -заборгованість за відсотками на дату відступлення права вимоги від ТОВ "Інфінанс"-44166,19 грн. Відповідно до ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно з ч. 2ст. 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до ст. 1048 цього кодексу. ст. 611 ЦК України передбачає, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. Відповідно до ч. 1 ст. 612 цього Кодексу боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. При цьому, матеріалами справи підтверджується, що відповідач [PERSON] кредит вчасно не сплачувала, внаслідок чого виникла заборгованість. Відповідно до ч. 1 ст. 525 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Частина 1 ст. 599 ЦК України передбачає, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. За правилами ч. 1 ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Частиною 1 ст. 625 ЦК України встановлено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Частиною 1статті 639 ЦК України передбачено, що договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Згідно з частиною 2 статті 639 ЦК України, якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Частиною 12 статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» передбачено, що електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного в письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа. Електронні документи (повідомлення), пов`язані з електронним правочином, можуть бути подані як докази сторонами та іншими особами, які беруть участь у судовому розгляді справи. Конституцією України передбачено, що всі рівні перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (статті 24 та 129). Виходячи зі змісту ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків. Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що відповідач взяті на себе зобов`язання не виконала, в зв`язку з чим утворилась заборгованість по сплаті коштів, тому суд вважає позов обґрунтованим та доведеним, що дає підстави для задоволення в повному обсязі. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку із задоволенням позову в повному обсязі, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 3028,00 гривень. Позивач також просить стягнути з відповідача витрати на правничу допомогу у розмірі 13 000 гривень. Так до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до частини 1-2 статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Відповідно до частини 3 статті 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. У позовній заяві позивач просить стягнути з відповідача понесені ним витрати на правову допомогу в розмірі 13 000,00 грн. \~ \~ \~ На\~підтвердження понесених\~витрат на\~правову допомогу\~позивач надав\~суду \~копію заявки\~на надання\~юридичної допомоги\~№540\~від 02\~січня 2024\~року за\~договором №02-01/2023\~про надання\~правової допомоги\~від 02.01.2023,\~укладений між\~Адвокатським об`єднанням\~АО «ЛІГАЛ\~АССІСТАНС» та\~ТОВ «КОЛЛЕКТ\~ЦЕНТР»;\~прайс-лист\~з переліком\~виду послуг\~та вартістю\~послуг;\~копію платіжної\~інструкції №0406030000\~від 10\~січня 20924\~року \~про сплату\~за надання\~правової допомоги\~згідно договору\~№02-01/2023\~від02.01.2023\~року у\~розмірі 51\~000\~грн 00\~коп.; копію витягу\~з акту\~№2\~про надання\~юридичної допомоги\~від 08\~січна 2024\~року на\~суму 13000\~гривень. При визначенні суми відшкодування, суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їх дійсності та необхідності), а також критерію розумності їх розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Велика Палата Верховного Суду вказувала на те, що при визначенні суми відшкодування, суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їх дійсності та необхідності), а також критерію розумності їх розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (додаткова постанова Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц, провадження № 14-382цс19 та постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 травня 2020 року у справі № 904/4507/18, провадження № 12-171гс19). Суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично та чи була їх сума обґрунтованою. Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо,

Outcome: approved