Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-29 00:00:00

18.08.2023 (а.с. 30) [PERSON] через свого представника адвоката Доманського В.П. (діє на підставі ордеру від 17.08.2023 а.с. 28) звернувся до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська із позовом до [PERSON] (треті особи ДП «Сетам», приватний нотаріус Дніпровського МНО Заверуха Н.І.) про визнання недійсними електронного аукціону, свідоцтва про придбання нерухомого майна, скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обмежень відносно об`єкта нерухомого майна (а.с. 1 - 7). Ухвалою судді від 30.08.2023 відкрито провадження у справі, призначено проведення підготовчого засідання (а.с. 35). Ухвалою судді від 30.08.2023 відмовлено позивачеві у вжитті заходів забезпечення позову (а.с. 36-37). Ухвалою суду від 13.11.2023, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, до участі у справі у якості третьої особи на стороні відповідача залучено Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» (а.с. 105-106). Підготовче засідання у справи закрите 12.03.2024 та справа призначена до розгляду у судовому засіданні по суті, встановлений порядок з`ясування обставин та порядок дослідження доказів (а.с. 143 - 144). В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що заочним рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 15.01.2021 у справі № 201/9568/20 стягнуто з [PERSON] на користь AT КБ «Приватбанк» заборгованість за кредитним договором № DNU0G108441446 від 02.08.2007 у розмірі 294192,67 доларів США, що еквівалентно 7996156,77 грн. У справі встановлено, що 02.08.2007 між AT КБ «Приватбанк» і [PERSON] укладено кредитний договір № DNU0G108441446, відповідно до умов якого банк надав позичальнику кредит в сумі 54810 доларів США строком до 02.08.2037. У зв`язку з невиконанням позичальником умов кредитного договору станом на 03.07.2020 виникла заборгованість у розмірі 294192,67 доларів США, яка складається з: 35070,11 доларів США заборгованість за кредитом; 59206,21 доларів США заборгованість по відсоткам; 5566,70 доларів США заборгованість по комісії; 194349,65 доларів США пеня за несвоєчасність виконання зобов`язання. 22.04.2021 приватним виконавцем Бурхан-Крутоус Л.А. відкрито виконавче провадження № 65250998 з виконання рішення. У межах примусового виконання судового рішення накладений арешт на квартиру [ADDRESS] , яка належала на праві власності [PERSON] 18.02.2022 проведений електронний аукціон з прилюдних торгів з продажу однокімнатної квартири [ADDRESS] , за результатами якого переможцем стала [PERSON] . 24.05.2022 сформований протокол проведення електронного аукціону (торгів) № 569511 щодо продажу квартири. Відповідно до інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно 06.06.2022 приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Заверухою Н.І. видане свідоцтво про придбання нерухомого майна (квартири [ADDRESS] ) з прилюдних торгів № [NUMBER] видане 06.06.2022. Також 06.06.2022 приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Заверухою Н.І. здійснено державну реєстрацію права приватної власності на вказану квартиру. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 01.12.2022 по справі № 201/9568/20 за заявою [PERSON] скасоване заочне рішення від 15.01.2021, призначено розгляд справи у загальному порядку. Станом на дату подання позовної заяви триває розгляд справи. [PERSON] вважає що право власності на квартиру набуте [PERSON] з порушення закону, приватний нотаріус як державний реєстратор протиправно видала свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів та неправомірно здійснила державну реєстрацію речового права, оскільки судове рішення про стяогнення боргу скасоване, тому й скасована підстава, відповідно до якої було відкрите виконавче провадження. Відповідно до протоколу № 569511 проведення електронного аукціону (торгів) торги завершились 18.02.2022 о 18 год. 21 хв. Однак протокол сформований лише 24.05.2022, тобто майже через два календарних місяці, що є порушенням ч. 1 розділу «VIII. Оформлення результатів електронних аукціонів Порядку проведення електронних аукціонів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5, згідно із яким протокол мав бути сформований не пізніше наступного робочого дня. Вважає, що організатор електронного аукціону протиправно сформував 24.05.2022 протокол, який в подальшому став незаконною підставою для оформлення акту про проведення електронного аукціону та видання 06.06.2022 свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів. Це порушення впливає на результати торгів, порушує права і законних інтереси [PERSON] . Під час здійснення реєстраційних дій приватним нотаріусом не перевірено документи, які подані для видачі свідоцтва. На підставі викладеного, просив: визнати недійсними електронний аукціон (торги) з реалізації арештованого нерухомого майна - квартири [ADDRESS] , проведені 18.02.2022 ДП «Сетам», оформлені протоколом проведення електронного аукціону (торгів) № 569511; визнати недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, видане [PERSON] 06.06.2022 приватним нотаріусом Дніпровського МНО Заверухою Н.І.; скасувати рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Дніпровського МНО Заверухи Н.І. про державну реєстрацію прав та їх обмежень від 06.06.2022 відносно вказаного об`єкта нерухомого майна за [PERSON] . Відповідачка [PERSON] \~позовні вимоги\~не визнала. 20.09.2023 надала відзив на позовну заяву, який надійшов до суду 26.09.2023 (а.с. 41 47), у якому зазначила, що 06.06.2023 вона набула право власності на квартиру [ADDRESS] на законних підставах, обмежень в оформлені права власності не існувало, будь - яких порушень під час оформлення не вбачаю. Спірне майно придбане в порядку встановленому для виконання судових рішень, і, відповідно, в силу приписів ч. 2 ст. 388 ЦК України, не може бути витребувано, як у добросовісного набувача. Розгляд справи № 201/9568/20 триває, позивач не може заздалегідь знати яке рішення буде ухвалене. Наявність заборгованості перед банком зумовлює правомірність реалізації спірної квартири. Зауважила, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, тому така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, що встановлені частинами першою-третьою та шостою статті 203 ЦК України. Позивачем не доведено порушень порядку проведення електронних торгів на момент вчинення правочину, не надано доказів існування обставин, які б свідчили про порушення його прав і законних інтересів при проведенні електронних торгів з реалізації арештованого майна, позивач не довів яким чином можливі порушення могли вплинути на результати електронних торгів. Відповідачка є добросовісним набувачем, тому даний позов є втручанням у її право на мирне володіння майном. Просила відмовити у задоволенні позову. Представник третьої\~особи -\~ДП «Сетам»\~Козминська М.В. (діє на підставі витягу з ЄДР а.с. 85) 03.10.2023 надала пояснення на позов, у яких не погодилася із вимогами позивача. Зазначила, що згідно із Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України №2831/5 від 29.09.2016 (у редакції, чинній на момент передачі спірного майна на реалізацію) (далі - Порядок), організатор електронних аукціонів, аукціонів за фіксованою ціною (далі - Організатор) - суб`єкт господарювання, якого за результатами конкурсної процедури відбору організатора (далі - Конкурс), передбаченої цим Порядком, уповноважено на здійснення заходів із супроводження програмного та технічного забезпечення центральної бази даних системи електронних аукціонів, збереження та захисту даних, що містяться у ній, обслуговування цієї системи, забезпечення її постійної роботи та доступу користувачів до неї, публікації повідомлень про безоплатне передання нереалізованого конфіскованого майна, забезпечення збереження майна і виконання інших функцій, передбачених цим Порядком. Так, 18.02.2022 ДП «Сетам» проведені електронні торги за лотом №507638 з реалізації предмета іпотеки, а саме, однокімнатної квартири за адресою: [ADDRESS] . Посилаючись на правові висновки Верховного Суду у постанові від 02.05.2018 у справі №910/10136/17, у постанові від 13.03.2018 у справі №911/494/17, у постанові від 14.03.2018 у справі №910/1454/17 зазначила, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі- продажу, а відтак така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1-3 та 6 ст. 203 ЦК України (ч. 1 ст. 215 ЦК України). Вирішуючи спір про визнання електронних торгів недійсними, необхідно встановити чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. Під час розгляду спору про визнання недійсними електронних торгів судами повинно бути встановлено: \~ \~ \~ \~чи мало місце порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна та/або інших норм законодавства під час проведення електронних торгів і в чому таке порушення полягало; чи вплинули ці порушення на результат торгів; \~ \~ \~ \~чи відбулося порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати торгів. Звернув увагу на позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 11.03.2021. у справі №644/8749/18 про те, що справі виконавчий лист, на підставі якого проведено електронні торги, на час їх проведення не був недійсним і таким не визнавався. Скасування судового рішення, на підставі якого проведено електронні торги, після їх проведення, має інші наслідки, ніж визнання торгів недійсними. У даній справі електронні торги з реалізації нерухомого майна проведено на підставі чинного на момент їх проведення виконавчого документа. Скасування рішення суду, на підставі якого проведено електронні торги, після їх проведення не є підставою для визнання таких торгів недійсними. Жодного порушення правил проведення електронних торгів, впливу таких порушень на результат торгів, а також порушення законних прав Позивача у результаті проведення спірних торгів позивачем не доведено. Не погодилася із доводами позивача про порушення порядку проведення аукціону внаслідок того, що протоколу проведення електронного аукціону був сформований 24.05.2022, тобто майже через два місяці після проведення торгів. Так, 18.02.2022 сформовано протокол №569511 проведення електронного аукціону (торгів), відповідно до якого було встановлено строк для сплати коштів переможцем торгів по лоту № 507638 до 04.03.2022. Відповідно до п. 2 розділу XI Порядку підставою для зупинення електронного аукціону (аукціону за фіксованою ціною) є наявність технічних підстав, що унеможливлюють роботу Системи, виключно на період відновлення її працездатності. Унаслідок військової агресії РФ проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. У день початку повномасштабного вторгнення на територію України ДП «Сетам», основною метою діяльності якого відповідно до положень пункту 2.1. Статуту ДП «Сетам» затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 429/5 від 06.02.2020 є сприяння реалізації державної політики у сфері організації примусового виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб). Було прийняте рішення про зупинення електронних аукціонів, з подальшим закриттям Системи електронних аукціонів (надалі - Система). Зокрема, необхідність зупинення електронних аукціонів з технічних підстав пов`язана із наступними обставинами: необхідність оперативного реагування та захисту Системи реалізації арештованого майна від потенційно можливих дій ворога, захист від можливих DoS та DDoS атак. Вказані дії було вчинено з огляду на часті DoS та DDoS атаки ворога на державні сервіси, державні та єдині реєстри, веб-сайти органів державної влади, державних банків та інші важливі сервіси. З огляду на атаки на сервіси банків, в учасників електронних торгів також тимчасово була відсутня можливість сплати гарантійних внесків та здійснення розрахунків за майно. Необхідність оперативного реагування та захисту інформації розміщеної у Системі реалізації арештованого майна від використання на шкоду цілісності та державному суверенітету України (зокрема, Система містить інформацію про місце розташування значної кількості великих та важливих об`єктів нерухомого майна, таких як нафтобази, заводи, готелі, залізничні вагони, залізничні колії тощо). З моменту введення воєнного стану та до 28 квітня 2022 року, коли набрали чинності зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (надалі - Постанова №164) не було врегульовано питання надання доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та відповідно не було передбачено процедури реєстрації права власності на придбане майно в умовах правового режиму воєнного стану. Враховуючи вищезазначене, ДП «Сетам» зупинене з технічних підстав всі електронні аукціони, в тому числі електронний аукціон за лотом №507638, який перебував в статусі «очікування сплати», що підтверджується актом про зупинення електронних аукціонів від 28.02.2022. З урахуванням вимог з п. 3 розділу XI Порядку після усунення підстав для зупинення електронного аукціону (аукціону за фіксованою ціною), зокрема, 24.05.2022 усунуто технічні обставини, які слугували підставою для зупинення електронного аукціону, поновлено лот №507638 та надано строк для сплати коштів до 07.06.2022, що підтверджується протоколом №569511 проведення електронного аукціону (торгів) від 24.05.2022. Отже, ДП «Сетам» чином не порушило норму п. 1 розділу VIII Порядку. Також представник третьої особи заявив про застосування строку давності. Відповідно до п. 2 розділу VII Порядку реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України «Про іпотеку». Спірне майно передано на реалізацію як предмет іпотеки, то до його реалізації на прилюдних торгах застосовуються норми Закону України «Про іпотеку». Відповідно до статті 48 Закону України «Про іпотеку» іпотекодержатель, іпотекодавець, боржник та будь-який учасник прилюдних торгів вправі протягом трьох місяців з дня проведення торгів оскаржити їх результати в суді за місцезнаходженням нерухомого майна. Передбачений статтею 48 Закону тримісячний строк для оскарження в суді прилюдних торгів за своєю правовою природою є спеціальною (скороченою) позовною давністю стосовно відповідних позовних вимог осіб, зазначених у цій нормі (іпотекодержателя, іпотекодавця, боржника, іншого учасника прилюдних торгів). Цей строк сплинув. Оскаржувані торги проведені 18.02.2022, а з позовом позивач звернувся лише 28.08.2023. Враховуючи викладене, просив застосувати позовну давність та відмовити у задоволенні позовних вимог. Представник третьої\~особи \~АТ КБ\~«ПриватБанк» -\~адвокат Данильченко\~О.О. (діє на підставі довіреності від 10.11.2021 - а.с. 196) 24.10.2024 надала пояснення, у яких також не погодилася із позовом. Зазначила, що позивач не виконав перед АТ КБ «ПриватБанк» зобов`язання за кредитним договором № DNU0G108441446 від 02.08.2007. Заборгованість стягнута рішенням суду, яке набрало законної сили та звернуте до примусового виконання. 22.04.2021 приватним виконавцем відкрито виконавче провадження № 65250998 і 18.02.2022 у межах виконавчого провадження проведено електронні торги. Переможцем електронного аукціону за лотом № 507638 стала [PERSON] , за якою 06.06.2022 підставно зареєстроване право власності. Кошти від примусової реалізації майна у виконавчому провадженні спрямовані на погашення заборгованості за кредитним договором. Всі дії з примусового виконання судового рішення відбувались у відповідності вимогам чинного законодавства. З огляду на приписи ст. 129-1 Конституції України, ч. 2 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковими до виконання. Виконавчий лист, на підставі якого проведено електронні торги, на час їх проведення не був недійсним і таким не визнавався. Скасування судового рішення, на підставі якого проведено електронні торги, після їх проведення, має інші наслідки, ніж визнання торгів недійсними (постанова ВС КЦС від 11.03.2021 у справі № 644/8749/18, провадження № 61-14428св20). Доводи позивача про те, що протокол № 569511 від 18.02.2022 сформовано лише 24.05.2022, що є порушенням ч. 1 розділу VIII Порядку не відповідають дійсності та спростовуються поясненнями ДП «Сетам» та наданими ним доказами. Також посилався на сталу судову практику Верховного Суду, зокрема і постанову Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2023 у справі № 233/4365/18 (провадження № 14-96цс21) про те, що оскільки продаж майна на публічних торгах є правочином, то оскаржити останній можна за певних умов (зокрема, у разі ефективності такого способу захисту для позивача), а не протокол як документ, який засвідчує вчинення цього правочину. Вимоги про визнання недійсними протоколу публічних торгів є неналежним і неефективним способом захисту. Такий самий підхід слід застосовувати і щодо оскарження іншого документа - акта про проведені електронні торги (постанови Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2022 у справі № 910/12525/20 (пункт 104), від 28.09.2022 у справі № 483/448/20 (пункт 9.66)). З огляду на наведене неналежними та неефективними є відповідні дві вимоги позивача. Видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) є передбаченою пунктом 5 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про нотаріат» окремою нотаріальною дією, спрямованою на посвідчення відповідного права переможця аукціону, тобто є юридичним оформленням факту, що відбувся на підставі правочину. На відміну від дій із нотаріального посвідчення правочинів, нотаріус, який вчиняє нотаріальну дію з видачі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, не встановлює дійсні наміри сторін до вчинення правочину, відсутність заперечень щодо кожної з умов правочину, а перевіряє тільки факт набуття права власності на нерухоме майно конкретним набувачем і підтвердження цього права внаслідок проведення прилюдних торгів (близькі за змістом висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 02.11.2021 у справі № 925/1351/19 (пункти 6.21, 6.22). Визнання недійсним свідоцтва як документа, який видав нотаріус для підтвердження права власності переможця аукціону (покупця), не захистить ні інтерес кредитора у поповненні (недопущенні зменшення) ліквідаційної маси боржника, ні такий же інтерес самого боржника. Цей документ не породжує жодного права. Тому позовна вимога про визнання його недійсним не є належним способом захисту» (пункти 42, 43 постанови Великої Палати Верховного Суду від 06.07.2022 у справі № 914/2618/16 (провадження № 12-25гс21)). Правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Тимчасовим порядком. При вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів (постанова Верховного Суду від 22.03.2023 у справі № 127/6765/21, провадження № 61-4299св22). У даному випадку жодних порушень під час проведення аукціону не було, посилання на норми законодавства щодо визнання правочину недійсним (ст. 203, 215 ЦК України) позивач не наводить. Обставини, викладені у позові є виключно незгодою із судовим рішенням, яке було виконано у примусовому порядку. Враховуючи викладене, просила відмовити у задоволенні позову. Відповідачка [PERSON] 11.03.2024\~надала додаткові\~пояснення (а.с.\~13-141),\~у яких\~зазначила,\~що відповідно до ч. 2 ст. 388 ЦК України майно не може бути витребуване у неї як від добросовісного набувача, адже продане у порядку, встановленому для виконання судових рішень. Вона є добросовісним набувачем. Прилюдні торги у межах здійснення виконавчого провадження мають виступати найбезпечнішим способом набуття майна, публічна процедура реалізації якого гарантує невідворотність результатів торгів та «юридичне очищення» майна, придбаного у такий спосіб. Просила відмовити у задоволенні позовних вимог. Представник позивача адвокат Доманський В.П. у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Відповідачка [PERSON] у судовому засіданні проти позовних вимог заперечувала, просила відмовити у їх задоволенні. Представник третьої\~особи -\~адвокат Данильченко\~О.О. у судовому засіданні проти позовних вимог заперечувала, просила відмовити у їх задоволенні. Представник третьої особи ДП «Сетам» у поясненнях просив справу розплати справу без його участі. Третя особа - приватний нотаріус Дніпровського МНО Заверуха Н.І. у судове засідання не з`явилася, про дату місце та час розгляду справи повідомлялася належним чином (а.чс. 66, 130, 136). Суд, вислухавши учасників справи, оцінивши їх позиції, вивчивши матеріали справи, оцінивши докази, встановив такі обставини справи та відповідні ним правовідносини. Кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (ч. 1. ст.4 ЦПК України). Суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі (ч. 1 ст. 13 ЦПК України). Встановлено, що заочним рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 15.01.2021 у справі № 201/9568/20 стягнуто з [PERSON] на користь AT КБ «Приватбанк» заборгованість за кредитним договором № DNU0G108441446 від 02.08.2007 у розмірі 294192,67 доларів США, що еквівалентно 7996156,77 грн. 22.04.2021 приватним виконавцем Бурхан-Крутоус Л.А. відкрито виконавче провадження № 65250998 з виконання вказаного рішення, накладений арешт на квартиру [ADDRESS] , яка належала на праві власності позивачеві [PERSON] . ДП «Сетам» 18.02.2022 проведений електронний аукціон з прилюдних торгів щодо продажу однокімнатної квартири [ADDRESS] , переможцем якого стала [PERSON] . Того ж дня - 18.02.2022 сформовано протокол № 569511 проведення електронного аукціону (торгів), відповідно до якого було встановлено строк для сплати коштів переможцем торгів по лоту № 507638 до 04.03.2022 (а.с. 22). Наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016 затверджений Порядок реалізації арештованого майна (далі Порядок № 2831/5). Як вказав представник третьої особи у своїх поясненнях, на підставі п. 2 розділу XI Порядку №2831/5 (у редакції на момент передачі спірного майна на реалізацію), згідно з яким підставою для зупинення електронного аукціону (аукціону за фіксованою ціною) є наявність технічних підстав, що унеможливлюють роботу Системи, виключно на період відновлення її працездатності. Унаслідок військової агресії Російської Федерації Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. Тому прийняте рішення про зупинення електронних аукціонів, з подальшим закриттям Системи електронних аукціонів з метою оперативного реагування та захисту Системи реалізації арештованого майна від потенційно можливих дій ворога, атак на державні сервіси, державні та єдині реєстри, веб-сайти органів державної влади, державних банків та інші важливі сервіси. Як видно з матеріалів справи, ДП «Сетам» зупинене з технічних підстав всі електронні аукціони та в тому числі електронний аукціон за лотом №507638, який перебував в статусі «очікування сплати», про що складено Акт про зупинення електронних аукціонів від 28.02.2022 (а.с. 81 82). Згідно із п. 3 розділу XI Порядку № 2831/5 у разі усунення підстав для зупинення електронного аукціону (аукціону за фіксованою ціною), визначених у пункті 2 цього розділу (в тому числі набрання судовим рішенням законної сили про відмову в задоволенні позову, про закриття провадження у справі або залишення позовної заяви без розгляду), Організатор з дотриманням вимог цього Порядку засобами Системи здійснює заходи щодо відновлення електронного аукціону (аукціону за фіксованою ціною) із збереженням попередніх умов їх проведення та без уцінки майна. Інформація про відновлення електронного аукціону (аукціону за фіксованою ціною) не пізніше наступного робочого дня з дня їх відновлення засобами Системи розміщується на Веб-сайті та надсилається усім учасникам в їх особисті кабінети. Інформація про відновлення електронного аукціону (аукціону за фіксованою ціною) обов`язково повинна містити підстави для відновлення електронного аукціону (аукціону за фіксованою ціною) та дату і час їх початку. Станом на 24.05.2022 було усунуто технічні обставини, які слугували підставою для зупинення електронного аукціону, поновлено лот №507638 та надано строк для сплати коштів до 07.06.2022, про що складено протокол №569511 проведення електронного аукціону (торгів) від 24.05.2022 (а.с. 78-79). Згідно із\~паровим висновком\~ у\~Постанові Великої\~Палати Верховного\~Суду від\~21.11.2018\~року у\~справі №\~465/650/16-ц правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин. Згідно з частиною першою статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною вимог, які встановлені частинами першою - третьою та шостою статті 203 цього Кодексу. Ураховуючи, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав, встановлених частиною першою статті 215 ЦК України. Крім визнання правочину недійсним, способами захисту цивільних прав та інтересів також можуть бути відновлення становища, яке існувало до порушення, та визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, його посадових і службових осіб (стаття 16 ЦК України). Правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає в продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів, що передбачено пунктом 8 розділу ІХ Тимчасового порядку, та вказано, що акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором. З аналізу частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами в договорі купівлі-продажу є продавець і покупець. Відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами 1-3 та 6 статті 203 ЦК України (частина перша статті 215 цього Кодексу). У постанові від 22.03.2023 у справі № 127/6765/21 Верховний Суд виснував, що виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином. Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Тимчасовим порядком. При вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. Головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Тобто для визнання судом торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Як встановлено судом, ДП «Сетам» електронний аукціон був зупинений з технічних підстав, він перебував в статусі «очікування сплати», про що складено Акт про зупинення електронних аукціонів від 28.02.2022, а у подальшому, 24.05.2022 на підставі п. 3 розділу XI Порядку № 2831/5 після усунення підстав для зупинення електронного аукціону, здійснено відновлення електронного аукціону, поновлено лот №507638 та надано строк для сплати коштів до 07.06.2022, про що складено протокол №569511 проведення електронного аукціону (торгів) від 24.05.2022. Отже, порушень під час проведення аукціону судом не встановлено. Відповідно до ст. 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.. Частиною 2 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» регламентовано, що судові рішення, які набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. У пункті 4 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 30.06.2009 № 16-рп/2009 (справа щодо конституційності окремих положень Кримінально-процесуального кодексу України) Конституційний Суд України зазначив, що відповідно до положень Конституції України судові рішення є обов`язковими до виконання; обов`язковість рішень суду є однією із основних засад судочинства, яка гарантує ефективне здійснення правосуддя; виконання всіма суб`єктами правовідносин приписів, викладених у рішеннях суду, які набрали законної сили, утверджує авторитет держави як правової. З огляду на це, посилення судового контролю за виконанням судових рішень та наділення суду з цією метою правом накладати штрафні санкції є заходом для забезпечення конституційного права громадян на судовий захист. У рішенні від 26 червня 2013 р. № 5-рп/2013 (справа щодо офіційного тлумачення положень п. 2 ч. 2 ст. 17, п. 8 ч. 1 ст. 26, ч. 1 ст. 50 Закону України «Про виконавче провадження») Конституційний Суд України зазначив, що право на судовий захист є конституційною гарантією прав і свобод людини і громадянина, а обов`язкове виконання судових рішень складовою права на справедливий судовий захист (абзац 5 п.п. 2.1 п. 2 мотивувальної частини Рішення від 26 червня 2013 року № 5-рп/2013); набрання судовим рішенням законної сили є юридичною подією, з настанням якої виникають, змінюються чи припиняються певні правовідносини, а таке рішення набуває нових властивостей; основною з цих властивостей є обов`язковість - сутнісна ознака судового рішення як акта правосуддя (підпункт 2.4 мотивувальної частини Рішення від 23 листопада 2018 року № 10-р/2018). На момент проведення аукціону судове рішення набрало законної сили, а тому було обов`язковим до виконання. Виконавчий лист, на підставі якого проведено електронні торги, на час їх проведення не був недійсним, таким не визнавався. У постанові\~Верховного Суду\~від 11.03.2021\~у справі\~№ 644/8749/18\~(провадження\~№ 61-14428св20) зроблено висновок про те, що скасування судового рішення, на підставі якого проведено електронні торги, після їх проведення, має інші наслідки, ніж визнання торгів недійсними. Відтак, відсутні обставини, які зумовлюють визнання правочину недійсним у силу ст.ст. 203, 215 ЦК України. Суд бере до уваги висновок, викладений у постанові Великої\~Палати Верховного\~Суду від\~04.07.2023\~у справі\~№ 233/4365/18\~(провадження\~№ 14-96цс21) зазначено, що «оскільки продаж майна на публічних торгах є правочином, то оскаржити останній можна за певних умов (зокрема, у разі ефективності такого способу захисту для позивача), а не протокол як документ, який засвідчує вчинення цього правочину. Вимоги про визнання недійсними протоколу публічних торгів є неналежним і неефективним способом захисту. Такий самий підхід слід застосовувати і щодо оскарження іншого документа - акта про проведені електронні торги (постанова Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2022 року у справі № 910/12525/20 (пункт 104), від 28 вересня 2022 року у справі № 483/448/20 (пункт 9.66)). З огляду на наведене неналежними та неефективними є відповідні дві вимоги позивача». Видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) є передбаченою пунктом 5 частини першої статті 34 Закону України «Про нотаріат» окремою нотаріальною дією, спрямованою на посвідчення відповідного права переможця аукціону, тобто є юридичним оформленням факту, що відбувся на підставі правочину. На відміну від дій із нотаріального посвідчення правочинів, нотаріус, який вчиняє нотаріальну дію з видачі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, не встановлює дійсні наміри сторін до вчинення правочину, відсутність заперечень щодо кожної з умов правочину, а перевіряє тільки факт набуття права власності на нерухоме майно конкретним набувачем і підтвердження цього права внаслідок проведення прилюдних торгів (близькі за змістом висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 2 листопада 2021 року у справі № 925/1351/19 (пункти 6.21, 6.22). Визнання недійсним свідоцтва як документа, який видав нотаріус для підтвердження права власності переможця аукціону (покупця), не захистить ні інтерес кредитора у поповненні (недопущенні зменшення) ліквідаційної маси боржника, ні такий же інтерес самого боржника. Цей документ не породжує жодного права. Тому позовна вимога про визнання його недійсним не є належним способом захисту» (пункти 42, 43 постанови Великої Палати Верховного Суду від 06 липня 2022 року у справі № 914/2618/16 (провадження № 12-25гс21)). Отже, суд приходить до висновку, що вимога позивача про визнання недійсним електронних торгів є необґрунтованими, а вимога про визнання недійсним свідоцтва про придбання нерухомого майна не є належним способом захисту, внаслідок чого такі вимоги не підлягають задоволенню. Тому і пов`язана вимога про скасування рішення державного реєстратора про реєстрацію права власності на спірне майно за відповідачкою також не підлягає задоволенню. Щодо заяви\~ДП «Сетам»\~про застосування\~строків давності,\~то суд\~у даному\~випадку їх\~не може\~застосувати,\~оскільки відповідно до ч. 3 ст. 267 ЦК України суд застосовує позовну давність лише за заявою сторони у спорі, зробленою до ухвалення судом рішення. До того ж, сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови в позові та застосовується тільки до обґрунтованих позовних вимог. Якщо суд дійде висновку, що заявлені позовні вимоги є необґрунтованими, то повинен відмовити в задоволенні такого позову саме з цієї підстави. Вирішуючи питання розподілу судових витрат відповідно до ст. 141 ЦПК України, з урахуванням того, що у задоволенні позовних вимог відмовлено, судові витрати з відповідача не стягуються. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed