Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-23 00:00:00

Позивач, [PERSON] , звернулась до суду з позовом до ТОВ «ХАУС МЕНЕДЖМЕНТ ГРУПП» в якому просить зобов`язати відповідача: невідкладно зупинити аварію, здійснити несанкціонований доступ для ліквідації аварії в квартирі [ADDRESS] , згідно зі ст.29 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»; надати Акт обстеження затоплення квартири відповідної форми та змісту відповідно до Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що з 29 серпня 2023 року відбувається залиття її квартири. У цей же день на місце аварії прибув майстер відповідача який встановив, що протікання (залиття квартири) відбувається саме з кв. [ADDRESS] . Власник вказаної квартири [PERSON] відмовляється усунути аварію. У зв`язку з цим позивачка звернулась до відповідача та Департаменту міської інфраструктури про вжиття відповідних заходів по усуненню аварії, що спричиняє залиття її квартири. Також відповідну заяву було подано до ГУНП в Закарпатській області. На неодноразові усні та письмові звернення до відповідача, як надавача послуг з обслуговування будинків, про виїзд на місце аварії працівника, з метою її усунення та фіксацію відповідним актом, останній належним чином не реагує. Затоплення квартири позивачки до цього часу триває, у зв`язку з чим вона звернулась до суду з даним позовом. Ухвалою суду від 14.12.2023 відкрито провадження у справі, розгляд якої постановлено здійснювати у спрощеному провадженні з викликом учасників. Відповідач 26.01.2024 подав відзив на позовну заяву в якому проти позову заперечує. Зокрема вказує, що усунення аварії неможливе через ненадання власником квартири [ADDRESS] згоди провести демонтування плитки на стіні за якою знаходяться мережі. Законодавством України, зокрема, житловим, цивільним, кримінальним кодексами забороняється несанкціоноване проникнення до житла особи. Отже, у приватної компанії відсутні правові підстави проникати до приватної власності та самовільно демонтувати, руйнувати приватне майно - плитку на стіні і мережі, що є у квартирі власника. При цьому три державні структури (органи національної поліції, департаменту інфраструктури, захист прав споживачів) визнали за неможливе приникнути до приватного помешкання та руйнувати майно, що є у квартирі для доступу до мереж, та рекомендували позивачу вирішувати питання виключно в судовому порядку з власником вказаної квартири. Відповідно до ст.ст.319, 322 Цивільного кодексу України, ст.151 Житлового кодексу України саме власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Тоді як відповідно до ч.ч.1, 2 ст.5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»: послуга з управління багатоквартирним будинком, яку надає відповідач, передбачає забезпечення утримання спільного майна багатоквартирного будинку. Отже, відповідач не вважає себе винною особою в даному випадку, що неодноразово встановлено і відповідними органами, які перевіряли правомірність його дій. У зв`язку з наведеним просить суд відмовити у задоволенні позову повністю. Позивачка подала відповідь на відзив на позовну заяву в якому не погоджується з доводами відповідача, викладеними у відзиві на позов та просить суд не брати їх до уваги. Позивач у судовому засіданні підтримала позовні вимоги, просила їх задоволити, оскільки аварію не усунуто до цього часу. Представник відповідача просив відмовити у задоволенні позову з мотивів викладених у відзиві на позовну заяву. Суд, заслухавши пояснення учасників провадження, визначивши юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює, дослідивши подані письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, дійшов таких висновків. Позивачка [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . У свою чергу відповідач ТОВ «ХАУС МЕНЕДЖМЕНТ ГРУПП» є управлінською компанією, яка відповідно до Закону України «Про житлово-комунальні послуги» надає послуги з управління багатоквартирним будинком в якому проживає позивачка. Вказане відповідачем не заперечується. Як вбачається з матеріалів справи починаючи з 29 серпня 2023 року у квартирі позивачки відбувається залиття з верхнього поверху. Того ж дня, коли вперше відбулося залиття, позивачка звернулась до відповідача, який забезпечив негайне прибуття майстра аварійної служби. Позивачка разом з майстром аварійної служби відповідача відвідали квартиру [ADDRESS] поверхом вище, з якої ймовірно відбулось залиття квартири позивачки, провели спуск води у ванній кімнаті, та встановили, що дійсно затікання відбувається з цієї квартири. З`ясувавши причини залиття позивачка зателефонувала власнику квартири [PERSON] та повідомила, що необхідно усунути протікання, яке є у нього в квартирі, на що останній спочатку погодився, а потім ігнорував телефонні дзвінки як її так і відповідача та категорично відмовився надати дозвіл на проведення ремонту комунікацій в своїй квартирі. 26.09.2023 позивачка письмово звернулась до відповідача та Департаменту міської інфраструктури, виклавши вищевказані обставини, та просила направити майстра (комісію) для вирішення питання та допомогти врегулювати ситуацію, яка склалась у зв`язку із систематичним підтопленням квартири. До звернення позивачка додала акт огляду квартири підписаний сусідами з 14 та 16 квартир з фотокартками пошкоджень квартири внаслідок залиття. У відповідь на вказане звернення відповідач листом від 26.09.2023 переправив вказане звернення позивачки в ГУНП в Закарпатській області. Листом від 29.09.2023 Департамент міської інфраструктури Ужгородської міської ради повідомив, що відповідачем проведено перевірку з виходом на місце стану квартири і про результати буде повідомлено позивача та передано відповідний акт. Перевірку стану внутрішньобудинкових мереж у квартирі сусідів зверху виконати не вдалось, оскільки її мешканцями не надано доступу до квартири. Рекомендують позивачу вирішувати спірні питання у судовому порядку та замовити спеціаліста для визначення збитків. 09.10.2023 позивачка звернулась за вирішенням питання до Головного управління Держспоживслужби в Закарпатській області. Головне управління Держспоживслужби в Закарпатській області листом від 30.10.2023 повідомило позивача, що обстеження її квартири з видачею відповідного акта управлінням законодавством не передбачено. Разом з тим роз`яснили позивачу, що основним доказом причин залиття квартири є Акт комісійного обстеження за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуги з утримання будинків. З приводу затоплення своєї квартири позивачка також неодноразово зверталась у правоохоронні органи, що підтверджується листом ГУНП в Закарпатській області від 03.10.2023 та від 15.11.2023; довідкою від 27.10.2023 №17154/106/25-2023. 07.11.2023 відповідачем проведено обстеження квартири позивачки під час якого виявлено наслідки залиття, що відбувається з 28.08.2023 по день складання акту та виявлено, що підтоплено (залито): частини ванни, кухні, коридору, житлової кімнати. Орієнтовна площа залиття квартири 5-6 кв.м. Причиною підтоплення (залиття) стало протікання з квартири [ADDRESS] та ненадання власником останньої доступу до приміщення, демонтажу частини стіни, плитки для ліквідації аварійної ситуації. За результатами проведеного обстеження позивачем складено акт №103-23 від 07.11.2023, який підписано членами комісії: директором ТОВ «ХАУС МЕНЕДЖМЕНТ ГРУПП» Малеш В.І., заступником директора [PERSON] . Позивач та заподіювач підтоплення (залиття) вказаний акт не підписали. Відповідно до вимог ст.3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. За ч.1 ст.4 ЦПК України суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Згідно з ч.2 ст.16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1)визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. За результатами аналізу вищенаведених норм можна дійти таких висновків. Право на звернення до суду (право на захист у процесуальному розумінні) гарантується Конституцією та законами України, у тому числі статтями 15, 16 ЦК України та статтями 4, 5, 19 ЦПК України і може бути реалізоване, зокрема, коли особа вважає, що її право або право особи в інтересах якої вона звертається до суду порушено. У разі доведення в установленому законодавством порядку обставин, якими обґрунтовувалися вимоги, особа має суб`єктивне матеріальне право на їх задоволення. Отже, об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорене право чи цивільний інтерес, саме вони є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. З досліджених доказів судом встановлено, що має місце систематичне залиття квартири позивачки, що відбувається з 28.08.2023. Причиною такого підтоплення (залиття) стало протікання з квартири [ADDRESS] та ненадання власником останньої доступу до приміщення, демонтажу частини стіни, плитки для ліквідації аварійної ситуації. Позивач у позовній заяві просить зобов`язати відповідача, як управлінську компанію, невідкладно зупинити аварію, здійснивши несанкціонований доступ для ліквідації аварії в квартирі [ADDRESS] та надати Акт обстеження затоплення квартири відповідної форми. Відповідно до п.5 ч.1 ст.1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» житлово-комунальні послуги це результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг. До житлово-комунальних послуг належать, зокрема, житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком. Послуга з управління багатоквартирним будинком включає: забезпечення утримання спільного майна багатоквартирного будинку: прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, якщо прибудинкова територія, за даними Державного земельного кадастру, знаходиться у власності або користуванні співвласників багатоквартирного будинку відповідно до вимог законодавства, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньо будинкових систем (крім обслуговування внутрішньо будинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо; купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку; інші додаткові послуги, які можуть бути замовлені співвласниками багатоквартирного будинку; комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами (ч.ч.1, 2 ст.5 Закону). Відповідно до частини 1 ст.29 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний забезпечити представникам виконавця комунальної послуги доступ до свого житла, іншого об`єкта нерухомого майна для: ліквідації та відвернення аварій, пов`язаних із наданням відповідної комунальної послуги, цілодобово; встановлення або заміни санітарно-технічного та інженерного обладнання, проведення технічних чи профілактичних оглядів, зняття контрольних показань вузлів обліку - згідно з умовами договору про надання відповідної комунальної послуги, договору про управління будинком. У невідкладних випадках, пов`язаних з необхідністю рятування життя і здоров`я людей та/чи майна, в установленому цією статтею порядку може бути здійснено доступ до житла, іншого об`єкта нерухомого майна без отримання згоди його власника (користувача) (несанкціонований доступ) для проведення огляду та ліквідації або відвернення аварії (ч.4.ст.29 вказаного Закону). Відповідно до статті 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласник багатоквартирного будинку (далі - співвласник) є власник квартири або нежитлового приміщення у багатоквартирному будинку. Відповідно спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія. Управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель) - фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб. Згідно з пунктом 11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 серпня 1992 року № 572 (далі Правила), власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством. Відповідно до п.7 Правил, власник квартири зобов`язаний: проводити за власні кошти ремонт квартири; забезпечувати збереження технічного обладнання; не допускати дій, що викликають псування приладів та обладнання будинку. Системний аналіз вказаних норм свідчить про те, що відповідач як управитель будинку, відповідає за спільне майно багатоквартирного будинку, зокрема, центральні мережі, стояки тощо. Щодо мережі, яка розміщена у квартирі для забезпечення споживання відповідної послуги, то відповідальність за таке майно несе власник квартири. Отже, саме власник квартири, з якої відбувається залиття позивача як споживач послуг з водопостачання та водовідведення, зобов`язаний надати доступ для проведення робіт у власному помешканні і провести такий за власний рахунок. Відтак вимога позивача про зобов`язання відповідача, як управлінську компанію, невідкладно зупинити аварію, здійснивши несанкціонований доступ для ліквідації аварії в квартирі [ADDRESS] задоволенню не підлягає. Стосовно позовної вимоги про надання Акту обстеження затоплення квартири відповідної форми, то судом встановлено, що такий акт від 07.11.2023 наявний в матеріалах справи та відповідає вимогам Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства\~(Держжитлокомунгосп України) 17.05.2005 за №\~76. Щодо доводів позивача про те, що такий складений з порушенням вимог чинного законодавства України, оскільки жодна комісія відповідача не відвідувала її помешкання, то такі не заслуговують на увагу позаяк вказані Правила не вимагають бути присутніми під час обстеження квартири всього складу комісії. При цьому позивачка не наводить інших доводів, які б ставили під сумнів факти викладені в цьому акті. З огляду на викладене, в цій частині позовних вимог також слід відмовити. Відповідно до ст.141 ЦПК України, враховуючи, що у задоволенні позову відмовлено повністю, судові витрати слід покласти на позивача.\~\~ На підставі викладеного,

Outcome: dismissed