Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-02 00:00:00

Позивач звернулася в суд з цивільним позовом до відповідача, у якому просила стягнути з нього на її користь неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання доньки [PERSON] , [INFO] , в розмірі 94253 грн. 80 коп. Мотивувала позовні вимоги тим, що 18 грудня 2017 року вона уклала шлюб з відповідачем, від якого у них народилась донька [PERSON] , [INFO] . 27 серпня 2019 року Миколаївським районним судом Львівської області видано виконавчий лист № 447/718/19 про стягнення з відповідача на її користь аліментів на утримання дитини [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1626 грн. щомісячно, починаючи з дня звернення до суду з позовом до досягнення дитиною повноліття. Вищезгаданий лист пред`явлено до виконання, на підставі якого відкрито виконавче провадження № 60113974. Зазначила, що рішенням Миколаївського районного суду Львівської області від 02 березня 2020 року розірвано шлюб між нею та [PERSON] 24 вересня 2022 року вона уклала шлюб з [PERSON] , внаслідок чого змінила прізвище на « [PERSON] ». Зауважила, що відповідач аліменти на утримання дитини не сплачує, внаслідок чого станом на 01 лютого 2024 року утворилась заборгованість у розмірі 94253 грн. 80 коп., що підтверджується розрахунком заборгованості по аліментах у виконавчому провадженні № 60113974 від 01 лютого 2024 року. Зазначає, що розмір пені за період з 02 квітня 2019 року по 01 лютого 2024 року, який підлягає стягненню з відповідача, становить 94253 грн. 80 коп., оскільки не може перевищувати 100% суми заборгованості. З огляду на вказане, просила позовні вимоги задовольнити. Ухвалою від 09 лютого 2024 року відкрито провадження у справі, а розгляд такої вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позовну заяву. Відповідач повідомлявся про судовий розгляд шляхом направлення поштової кореспонденції. У вказаний строк відповідач не надав суду відзив на позовну заяву, відповідно до вимог ст. 178 ЦПК України, без поважних причин. В матеріалах справи відсутні клопотання сторін про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Враховуючи наведене, відповідно до ч. 8 ст. 178 та ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши цивільну справу в порядку спрощеного провадження, без повідомлення (виклику) сторін, вивчивши зібрані по справі докази, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що сторони перебували у шлюбі, який розірвано рішенням Миколаївського районного суду Львівської області від 02 березня 2020 року. Як вбачається з свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого 24 вересня 2022 року Миколаївським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Стрийському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів), актовий запис № 100, [PERSON] 24 вересня 2022 року уклала шлюб з [PERSON] , внаслідок чого змінила прізвище на « [PERSON] ». З свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 09 серпня 2018 року Миколаївським районними відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Львівській області, вбачається, що сторони є батьками [PERSON] , [INFO] . Витягами з реєстру територіальної громади від 18 серпня 2023 року та 22 лютого 2023 року, встановлено, що позивач [PERSON] зі своєю дочкою [PERSON] зареєстровані за адресою [ADDRESS] . З розрахунку заборгованості по аліментах серії ВП № 60113974, виданого 01 серпня 2023 року головним державним виконавцем Пустомитівського відділу ДВС у Львівському району Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Гураль Л.П., вбачається, що виконавче провадження № 60113974 про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання дитини [PERSON] , [INFO] , відкрито 01 жовтня 2019 року на підставі виконавчого листа № 447/718/19, виданого 27 серпня 2019 року Миколаївським районним судом Львівської області. З вказаного розрахунку також вбачається, що заборгованість відповідача зі сплати аліментів станом на 01 серпня 2023 року становить 84497 грн. 80 коп. Розрахунком заборгованості по аліментах серії ВП № 60113974, виданим 01 лютого 2024 року головним державним виконавцем Пустомитівського відділу ДВС у Львівському району Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Гураль Л.П., встановлено, що станом на 01 лютого 2024 року заборгованість [PERSON] зі сплати аліментів становить 94253 грн. 80 коп. З даного розрахунку також встановлено, що відповідачем з моменту відкриття виконавчого провадження аліменти не сплачувались. Згідно із ч. 4 ст. 155 СК України ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом. Неустойка (пеня) це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Стягнення неустойки є санкцією за ухилення від сплати аліментів. Відповідно до вимог ст. 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Згідно з пунктом 22 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судом окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» № 3 від 15 травня 2006 року встановлено, що передбачена ст. 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Частина 2 ст. 196 СК України передбачає, що розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів. Слід зазначити, що відповідачем не подано заперечень стосовно заявлених позовних вимог, зокрема щодо розрахунку неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, не долучено доказів на підтвердження його перебування у скрутному матеріальному становищі або інших обставин, а тому у відповідності до вищенаведеної норми розмір неустойки зменшенню не підлягає. В постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року в справі № 572/1762/15-ц зазначено, що правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Згідно розрахунку позивача від 07 лютого 2024 року, розмір неустойки (пені) за прострочення сплати відповідачем аліментів за період з 02 квітня 2019 року по 01 лютого 2024 року становить 846888 грн. 01 коп. При цьому, позивачем у позовній заяві зазначено, що у відповідності до вимог ст. 196 СК України, розмір такої становитиме 94253 грн. 80 коп., тобто не більше 100 відсотків заборгованості. З врахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що розмір неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів становить 94253 грн. 80 коп. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ним Кодексом. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у спразі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) Таким чином, суд прийшов до висновку, що обставини, якими позивач обґрунтовувала свої вимоги, знайшли своє підтвердження під час судового розгляду, а тому такі слід задовольнити та стягнути з відповідача на користь позивача пеню за прострочення сплати аліментів на утримання дитини [PERSON] , [INFO] , в розмірі 94253 грн. 80 коп. Оскільки при зверненні до суду позивач не сплачувала судового збору, як особа звільнена від його сплати, то з відповідача на користь держави слід стягнути судовий збір у розмірі 1211 грн. 20 коп.

Outcome: approved