Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-22 00:00:00

25\~березня 2024 року на адресу Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява [PERSON] до Жовтоводсько-П`ятихатського відділу державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про зняття арешту на нерухоме майно. Позивач обґрунтовує свої позовні вимоги тим,\~що він є сином покійного [PERSON] , який помер [INFO] в м.Жовті Води Дніпропетровської області. З метою реалізації права на спадщину в частині нерухомого майна, позивач звернувся до приватного нотаріуса Кам`янського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Дудник Т.В. для проведення нотаріальних дій, де дізнався про наявність записів про обтяження: арешт нерухомого майна. Так, у Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна міститься запис про обтяження - арешт на нерухоме майно, реєстраційний номер обтяження: 9526232, зареєстровано 16.02.2010 року за № 9526232, реєстратором: Дніпропетровська філія державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, 49005, Дніпропетровська область, м.Дніпропетровськ, вул.Чернишевського, 32, підстава обтяження: постанова про арешт майна боржника та заборону його відчуження, АМ №107330, 15.02.2010 року, Відділ державної виконавчої служби Жовтоводського міського управління юстиції, об`єкт обтяження: невизначене майно, на все майно, що належить на праві власності [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] . Звернувшись до Відповідача з питання зняття арешту з майна, позивач отримав реквізити для сплати боргу за виконавчими провадженнями, де боржником був [PERSON] . Вказані суми боргу було сплачено позивачем у повному обсязі. Згодом, у своєму Листі № 15356 від 07.02.2024 року Відповідач, зазначив, що згідно інформації наданої Автоматизованою системою виконавчого провадження на виконанні у Жовтоводсько-П`ятихатському відділі ДВС у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) перебувало виконавче провадження АСВП № 716. Дане виконавче провадження, відповідно до Правил ведення діловодства та архіву в органах державної виконавчої служби та приватними виконавцями, передано на зберігання до архіву та в подальшому знищено. На даний час відсутні підстави для зняття арешту з усього майна боржника, що передбачені ч.4 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження», у зв`язку з чим Відповідачем було рекомендовано звернутися до суду для зняття арешту в судовому порядку. Позивач зазначає, що на даний час позбавлений можливості оформити свої спадкові права та отримати свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті свого батька [PERSON] та розпоряджатися майном, яке входить до складу спадщини, а тому наявний спір може бути вирішений лише у судовому порядку. На сьогодні позивач має намір оформити свої спадкові права, проте через наявність арешту на спадкове майно, позбавлений можливості це зробити. Існування наявності (обтяжень), накладених на майно, порушує його право на отримання спадщини, внаслідок чого він позбавлений змоги в повному обсязі користуватися та розпоряджатися спадковим майном, підстави для продовження обтяження на майно відсутні, а тому його право підлягає судовому захисту шляхом зняття арешту з майна. Позивач стверджує, що жодне виконавче провадження, де боржником є померлий [PERSON] , на виконанні у Жовтоводсько-П`ятихатському відділі ДВС у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) не перебуває, заборгованість по виконавчим провадженням, де стороною був боржник [PERSON] ним погашена в повному обсязі, а тому відсутні підстави для перебування під арештом майна, що належало [PERSON] . У зв`язку з вищевикладеним позивач просить суд зняти арешт з нерухомого майна, зареєстрований в Єдиному реєстрі заборон відчуження нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження: 9526232, зареєстрований 16.02.2010 року за №9526232 реєстратором: Дніпропетровська філія ДП «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, накладений на невизначене майно, все майно, що належить на праві власності [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] . Ухвалою Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 25 березня 2024 року було відкрито провадження по справі та призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Позивач [PERSON] належним чином повідомлявся про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Заперечень від позивача щодо розгляду справи в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін, не надходило. Відповідачу Жовтоводсько-П`ятихатському відділу державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), відповідно до вимог ЦПК України, направлено копію позовної заяви та додатків до неї, копію ухвали суду про відкриття провадження у справі, які були отримані відповідачем 02.04.2024 року, що підтверджується поштовим повідомленням. Таким чином, відповідачу направлені документи відповідно до вимог ЦПК України, заперечень від відповідача щодо розгляду справи в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін не надійшло. Відзив на позов відповідач не подав. Відповідно до ч.2\~ст. 247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Враховуючи, що справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд у порядку спрощеного позовного провадження без виклику у судове засідання сторін, дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи та прийняті судом, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Відповідно до\~ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Правилами\~ст.12 ЦПК України\~визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно зі\~ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Відповідно до вимог\~ст.77 ЦПК України\~належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Відповідно до ч. 1\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 5, 6, 7\~ст. 81 ЦПК України\~докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Зі змісту вказаної норми права вбачається, що відомості про факти, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи, повинні бути одержані із зазначених у законі джерел і передбаченими у законі способами. Судом встановлено згідно Свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 23.07.1996 року, виданого Відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Жовтоводської міської ради народних депутатів Дніпропетровської області, що батьком позивача [PERSON] , [INFO] , зазначений [PERSON] . /а.с.9/ Відповідно до Свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 21.10.2019 року, виданого Жовтоводським міським відділом ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] (актовий запис №631). /а.с.10/ Згідно довідки №115 від 19.03.2024 року Відділу ведення реєстру територіальної громади виконавчого комітету Жовтоводської міської ради [PERSON] , 1958 року народження, який помер [INFO] був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . На момент смерті за даною адресою жодної іншої особи не зареєстровано. /а.с.12/ Згідно з Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 18.11.2019 року, після смерті [PERSON] , [INFO] , була зареєстрована спадкова справа. /а.с.13/ Згідно з відомостями з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 21.02.2024 року, на підставі постанови відділу ДВС Жовтоводського міського управління юстиції про арешт майна боржника та заборону на його відчуження АМ №107330 від 15.02.2010 року на невизначене майно, на все майно, що належить боржнику [PERSON] на праві власності, було накладено арешт (реєстраційний номер обтяження 9526232). /а.с.14/ Дані відомості про арешт нерухомого майна були зареєстровані 16.02.2010 року за №9526232 реєстратором: Дніпропетровська філія державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України. Позивач в позовній заяві зазначає, що звертався до Жовтоводсько-П`ятихатського відділу державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) з питанням щодо зняття арешту з майна. Звернувшись до відповідача з питання зняття арешту з майна, позивач отримав реквізити для сплати боргу за виконавчими провадженнями, де боржником був [PERSON] . Вказані суми боргу було сплачено позивачем, що підтверджується відповідними квитанціями. /а.с.15-17/ Як слідує з листа Жовтводсько-П`ятихатського відділу державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області №15356 від 07.02.2024 року, за даними АСВП на виконанні у Жовтоводсько-П`ятихатському відділі ДВС у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) перебувало виконавче провадження АСВП №716. Вищевказане виконавче провадження передано на зберігання до архіву та в подальшому знищено. Також, згідно актуальної інформації з Державного реєстру речових прав, встановлено наявність записів про обтяження в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за реєстраційним №9526232 від 16.02.2010 року, підстава обтяження - постанова про арешт майна боржника та заборону на його відчуження, АМ №107330 від 15.10.2010 року, заявник - Відділ ДВС Жовтоводського міського управління юстиції. Жовтоводсько-П`ятихатський відділ ДВС даним листом повідомив про відсутність законодавчих підстав для зняття арешту з нерухомого майна та роз`яснив право звернутись до суду. /а.с.18/ Відповідно до ч.1 ст.40 Закону України «Про виконавче провадження» у разі закінчення виконавчого провадження (крім закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків не стягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, не стягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження. Виконавче провадження, щодо якого винесено постанову про його закінчення, не може бути розпочате знову, крім випадків, передбачених цим Законом. Відповідно до ч.4,5 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону; 10) отримання виконавцем від Державного концерну "Укроборонпром", акціонерного товариства, створеного шляхом перетворення Державного концерну "Укроборонпром", державного унітарного підприємства, у тому числі казенного підприємства, яке є учасником Державного концерну "Укроборонпром" або на момент припинення Державного концерну "Укроборонпром" було його учасником, господарського товариства, визначеного\~ч.1 ст.1 ЗУ "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності", звернення про зняття арешту в порядку, передбаченому\~ст.11\~ЗУ "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності". У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Відповідно до ч.ч.1,2 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Згідно\~ст.41 Конституції України\~кожен має\~право володіти,\~користуватися і\~розпоряджатися своєю\~власністю,\~результатами своєї\~інтелектуальної,\~творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Відповідно до ч. 4\~ст. 10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ\~Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод\~1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Згідно статті 1 Протоколу 1 до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. За змістом\~ст.317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном, а відповідно до\~ст.319 цього Кодексу\~власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. У відповідності до\~ст.321 ЦК України\~право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Згідно\~ст. 391 ЦК України\~власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування і розпорядження своїм майном. Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). \~ \~ \~ \~Наявний арешт порушує права [PERSON] , оскільки він позбавлений можливості оформити свої спадкові права та отримати свідоцтво про право на спадщину після смерті свого батька [PERSON] та розпоряджатися майном, яке входить до складу спадщини. Відповідно до\~ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Враховуючи наявність накладеного арешту на майно, неможливість скасування арешту в позасудовому порядку та оскільки позивач в інший спосіб, крім звернення до суду з позовом про зняття арешту, захистити своє порушене право власності не має можливості, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача та необхідність захисту його права шляхом зняття такого арешту. Відповідно до приписів ч.1\~ст.141 ЦПК України\~з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений ним при подачі позову судовий збір в розмірі 1211 грн 20 коп. На підставі викладеного,

Outcome: approved