Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-29 00:00:00

У липні 2023 року позивачі [PERSON] , [PERSON] звернулися до суду з позовом, в якому відповідно до позову в редакції від 06.12.2023 просили стягнути солідарно з відповідачів [PERSON] , [PERSON] на користь [PERSON] на відшкодування завданої матеріальної шкоди грошові кошти в сумі 68\~871,00 грн, моральної шкоди 60\~000 грн, суму витрат за проведення оціночної роботи в сумі 5000 грн, а загалом 134\~159,29 грн, на користь [PERSON] на відшкодування завданої матеріальної шкоди грошові кошти в сумі 77\~548 грн, моральної шкоди 60\~000 грн, витрат за проведення оціночної роботи в сумі 5500 грн. В обґрунтування своїх позовних вимог позивачі посилаються на те, [PERSON] є власницею та проживає у двокімнатній квартирі [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] є власником та проживає у двокімнатній квартирі [ADDRESS] . В ніч на 3 жовтня 2022 року квартири [ADDRESS] , [ADDRESS] зазнали пошкоджень внаслідок залиття гарячою водою. В цей же день 03.10.2022 комісією у складі майстра КП «Харківські теплові мережі», слюсаря сантехника, представника КП «Жилкомсервіс» був складений акт про залиття, в якому вказано, що «залиття сталося з квартири [ADDRESS] на системі гарячого водопостачання (рушникосушайці), яка була демонтована, на місці врізки була установлена «глушка» з пломбуванням. Причиною залиття на системі ГВС є те, що внаслідок тривалого використання сталася корозія металу на різьбі на глушці, що спричинило аварійну ситуацію». Позивачі вважають, що дане залиття всталося внаслідок неналежного виконання відповідачами своїх обов`язків по утриманню та забезпеченню своєчасного ремонту щодо квартири [ADDRESS] , незаконного демонтажу рушникосушарки, що безпосередньо і спричинило аварійну ситуацію. Відповідачам належить квартира [ADDRESS] , розташована на третьому поверсі будівлі. Відповідно до наданого експертом звіту про незалежну оцінку вартості матеріального збитку завданого власнику майна за адресою: [ADDRESS] ( [PERSON] ) становить 68\~871 грн. Виконання оціночної роботи підтверджується договором №У110/22 від 25.10.2022 та актом прийому-передачі виконаних робіт від 31.10.2022. Відповідно до наданого експертом звіту про незалежну оцінку вартості матеріального збитку завданого власнику майна за адресою: [ADDRESS] ( [PERSON] ) становить 77\~548 грн. Виконання оціночної роботи підтверджується договором №У112/22 від 09.12.2022 та актом прийому-передачі виконаних робіт від 13.12.2022. З посиланням на ст. 22, 1166 ЦК України та ст. 190 ЖК України просили відшкодувати завдану позивачам матеріальну шкоду. Крім того, позивачі зазначають, що внаслідок залиття їх квартир їм було завдано моральної шкоди. Так, у позивача [PERSON] відбулося порушення нормального укладу життя. Після залиття у квартирі в перші дні була відсутня електроенергія, приміщення квартири були в жахливому стані, вологе повітря, внаслідок чого позивач з малолітньої дитиною змушена була проживати у родичів в іншому місті. Через небажання відповідачів врегулювати спір та погасити спричинені збитки у добровільний спосіб, позивач була змушена звертатися до відповідних організацій для складання акта про залиття, шукати експерта з оцінки, шукати виконавців з демонтажу підлоги, виносу знищених меблів тощо. Весь час до закінчення робіт (до 10.11.2022) позивачу довелося мешкати у незвичному для неї місці, що завдало незручності, перебування в постійній психологічній напрузі, викликало хвилювання, вимагало додаткових зусиль для нормалізації побуту, проведення ремонту, підготовки звернення до суду для відшкодування шкоди. Позивач [PERSON] оцінила свої моральні страждання в 60\~000 грн. У зв`язку із залиттям приміщення у позивача [PERSON] відбулося порушення нормального укладу життя. [PERSON] на час залиття постійно проживав у м. Змиїв, але мав регулярно їздити до м. Харкова, щоб провітрювати квартиру та зменшити шкоду від вологи для непошкодженого майна. Зазначене вище завдало позивачу незручностей, він перебував у постійній нервовій та психологічній напрузі, хвилювався з приводу пошкодження майна, вимагало докладати додаткових зусиль, направлених для проведення ремонту. Позивач [PERSON] оцінив свої моральні страждання сумою в 60\~000 грн. Ухвалою судді від 10.07.2023 позовна заява залишена без руху, надано строк для виправлення недоліків. 17.07.2023 від представника позивачів надійшла заява про усунення недоліків. Ухвалою судді 19.07.2023 відкрито провадження по даній справі в порядку загального позовного провадження. Ухвалою судді від 19.07.2023 відмовлено позивачам у забезпеченні позову. Ухвалою суду від 11.09.2023 клопотання представника позивачів про витребування доказів задоволено та витребувати з КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради належним чином завірені документи про зареєстровані речові права згідно із інвентаризаційною справою об`єкта нерухомого майна станом до 01.01.2013 на квартиру [ADDRESS] . 12.10.2023 з КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради надійшли витребувані документи. Ухвалою суду від 06.11.2023 за клопотанням представника позивачів витребувано з Головного управління Державної міграційної служби в Харківській області інформацію про зареєстроване місце проживання чи перебування власника квартири [ADDRESS] [PERSON] 21.11.2023 до суду надійшла витребувана інформація. У підготовчому засіданні 06.12.2023 суд прийняв та долучив до матеріалів справи позовну заяву до відповідачів [PERSON] , [PERSON] . Ухвалою суду від 22.01.2024 підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду, витребувано з з ГУ Державної податкової служби у Харківській області реєстраційний номер облікової картки платника податків [PERSON] , [PERSON] . Ухвалою судді від 23.01.2024 відмовлено у задоволенні заяви представника позивачів [PERSON] про забезпечення позову. В судовому засіданні представник позивачів позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити, надав пояснення аналогічні викладеним в позовній заяві Відповідач [PERSON] повідомлена належним чином про дату, час та місце розгляду справи у судове засідання не з`явилася, причини неявки не повідомила, заяв про відкладення або розгляд за її відсутності не подавала, відзив не подала. Відповідач [PERSON] повідомлена належним чином про дату, час та місце розгляду справи у судове засідання не з`явилася, причини неявки не повідомила, заяв про відкладення або розгляд за її відсутності не подавала, відзив не подала. Відповідно до положень ч. 4 ст.\~223\~ЦПК України суд розглядає справу у відсутності відповідача та, за згодою плозивачів, постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Суд, вислухавши представника позивачів, дослідивши матеріали цивільної справи та наявні у справі докази, встановив такі обставини. Відповідно до звіту про незалежну оцінку вартості матеріального збитку, завданого власнику майна двокімнатної квартири за адресою: [ADDRESS] від 31.10.2022 вартість матеріального збитку, завданого власнику майна [PERSON] , на дату оцінки 03.10.2022 складає 68\~871 грн (т. 1 а.с. 15-78). Позивачем [PERSON] сплачено ТОВ «ПРОЕКСПЕРТ» за проведення оцінки вартості матеріального збитку 5000 грн (а.с.76-78). Відповідно до звіту про незалежну оцінку вартості матеріального збитку, завданого власнику майна двокімнатної квартири за адресою: [ADDRESS] від 13.12.2022 вартість матеріального збитку, завданого власнику майна [PERSON] , на дату оцінки 03.10.2022 складає 77\~548 грн (т. 1 а.с. 79-139). Позивачем [PERSON] сплачено ТОВ «ПРОЕКСПЕРТ» за проведення оцінки вартості матеріального збитку 5500 грн (а.с.137-139). 03 жовтня 2022 року в будинку [ADDRESS] та 39 трапилося залиття з квартири [ADDRESS] на системі гарячого водопостачання (рушникосушарці), яка була демонтована, на місці врізки була встановлена «глушка» з пломбуванням. Причиною залиття на системі ГВС є те, що внаслідок тривалого використання сталася корозія металу на різьбі та «глушці», що спричинило аварійну ситуацію, що підтверджується актом про залиття, що трапилося на системі гарячого водопостачання від 03.10.2022, складеного комісією у складі майстра технічної дільниці КП «ХТС» [PERSON] , слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика) Котельникова П., представників КП «Жилкомсервіс» Долгової Н. І. (т. 1 а.с.146). Відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 14.06.2011, посвідченого приватним нотаріусом Харківського нотаріального округу, зареєстрованого в реєстрі за №2484, витягу з Державного реєстру правочинів №10007484 від 14.06.2011, витягу про державну реєстрацію прав №30298321 від 15.06.2011, [PERSON] є власником двокімнатної квартири [ADDRESS] (т. 1 а.с.66-67, 68-69, 70). Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 19.04.2023 право власності на нерухоме майно за адресою: [ADDRESS] зареєстровано за [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу, р. №2484, 14.06.2011, [PERSON] , приватний нотаріус ХМНО (т. 1 а.с. 140-141). Відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 07.10.2005, посвідченого нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Костенко С. А., зареєстрований у реєстрі за №9734, витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №8906983 від 10.11.2005, [PERSON] на праві приватної власності належить двокімнатна квартира [ADDRESS] (т. 1 а.с.130, 131). Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 24.04.2023 право власності на нерухоме майно за адресою: [ADDRESS] зареєстровано за [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу, р. №9734, 07.10.2005, [PERSON] , приватний нотаріус ХМНО (т. 1 а.с. 142-143). Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 06.06.2023 право власності на 1/3 частку нерухомого майна за адресою: [ADDRESS] зареєстровано на праві спільної часткової власності за [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину, серія та номер: 1991, виданий 05.10.2015, видавник: ПН ХМНО [PERSON] (т. 1 а.с. 144-145). Відповідно до довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб від 10.07.2023 у квартирі [ADDRESS] зареєстровані відповідачі [PERSON] , [PERSON] (т.1 а.с.154). Відповідно до копії свідоцтва про право власності на житло від 28.03.2005 реєстраційний № [NUMBER] квартира за адресою [ADDRESS] належить на праві спільної часткової власності по 1/3 частині: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (т. 1 а.с. 220). Співвласник квартири [ADDRESS] [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується листом Четвертого відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (т. 2 а.с.16). За змістом положень частини третьої статті 386\~ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. У частинах першій, другій статті 22\~ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Статтею 1166\~ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень\~ЦК України\~щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Така позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 27.05.2021 у справі №761/12945/19. Факт залиття квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] , власниками яких є позивачі, з вини відповідачів підтверджується актом про залиття, що трапилося на системі гарячого водопостачання від 03.10.2022, посвідченого комісією. Актом встановлено, що залиття квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] відбулось внаслідок тривалого використання «глушки» з пломбуванням на системі гарячого водопостачання, сталася корозія металу на різьбі та «глушці» у квартирі [ADDRESS] за цією ж адресою, власниками якої є відповідачі. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Стаття 322 ЦК України зобов`язує власника утримувати майно, яке йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно зі статтею\~151\~Житлового кодексу Української РСР громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Відповідно до п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 24.01.2006 №45, власник та наймач (орендар) квартири зобов`язаний дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил, проводити за власні кошти ремонт квартири (наймач (орендар) згідно з договором найму (оренди), забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання. Згідно з ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний своєчасно вживати заходів до усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини, допускати у своє житло (інший об`єкт нерухомого майна) управителя, виконавців комунальних послуг або їхніх представників у порядку, визначеному законом і договорами про надання відповідних житлово-комунальних послуг, для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних та профілактичних оглядів і перевірки показань приладів - розподілювачів теплової енергії та/або вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги у квартирі (приміщенні) багатоквартирного будинку, власним коштом проводити ремонт та заміну санітарно-технічних приладів і пристроїв, обладнання, іншого спільного майна, пошкодженого з його вини, яка доведена в установленому законом порядку, дотримуватися вимог житлового та містобудівного законодавства під час проведення ремонту чи реконструкції житла (іншого об`єкта нерухомого майна), не допускати порушення законних прав та інтересів інших учасників відносин у сфері житлово-комунальних послуг. Отже, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Невиконання цього обов`язку, якщо результатом такого невиконання є нанесення шкоди іншим особам, тягне за собою відшкодування власником збитків. Таким чином, суд, встановивши факт залиття квартир позивачів, причину та розмір завданої шкоди майну позивачів і врахувавши, що відповідачі як власники квартири, з якої відбувся витік води, не довели відсутність своєї вини у заподіянні шкоди, дійшов висновку про наявність передбачених законом підстав для задоволення позовних вимог про відшкодування майнової шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири, та витрат за проведення оціночної роботи. Відповідно до\~п.1\~ч.2\~ст.1167\~ЦК України\~моральна шкода\~відшкодовується незалежно\~від вини\~фізичної або\~юридичної особи,\~яка її\~завдала якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки. Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Ч.3, ч.4 ст.23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Позивачами заявлено позовну вимогу про відшкодування моральної шкоди у сумі по 60\~000 грн на користь кожного з них. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Суд вважає\~доведеним завдання\~позивачам моральної\~шкоди,\~яка полягає\~у душевних\~стражданнях,\~незручностях,\~викликаних неможливістю\~повноцінно користування\~своїм майном,\~необхідністю зміни\~звичного способу\~життя,\~витрачання додаткового\~часу на\~ремонт житла,\~звернення до\~відповідних організацій\~для захисту\~своїх прав,\~організацію свого\~життя,\~що викликало\~незручності та\~стрес.\~Проте сума,\~в яку\~позивачі оцінюють,\~завдану їм\~моральну шкоду є занадто завищеною та підлягає частковому задоволенню. Суд дійшов\~висновку про\~розмір компенсації\~завданої позивачам\~моральної шкоди,\~який є\~адекватним понесеним\~ними моральним\~стражданням,\~а також відповідає вимогам розумності і справедливості, у сумі 5000 грн кожному. Питання щодо судових витрат судом вирішується відповідно до положень ст.141 ЦПК України. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог та підлягає частковому стягненню з відповідачів на користь позивача [PERSON] у сумі 633,42 грн, на користь [PERSON] 661,34 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial