Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-06 00:00:00

14.02.2022 року [PERSON] через представника адвоката Обрежа Володимира Леонідовича звернулась до суду з позовом до Селянського фермерського господарства Габорця Володимира Андрійовича про розірвання договору оренди землі, стягнення заборгованості з орендної плати та повернення земельної ділянки. В обґрунтування позову зазначила, що згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯЛ №143860 є власником земельної ділянки кадастровий номер 3520880800:02:000:2516 площею 1,6076 га, яка знаходиться на території Бобринківської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області (нині Кетрисанівська сільська рада Кропивницького району Кіровоградської області) з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. 19.10.2011 року між нею та СФГ [PERSON] укладено договір оренди землі вказаної земельної ділянки на 25 років, який зареєстрований відділом Держкомзему у Бобринецькому районі 31 травня 2012 року за №35208808400202. Відповідно до п.9 умов Договору оренди землі, орендна плата вноситься орендарем у формі та розмірі 3% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, шляхом виплати орендарем готівкових коштів орендодавцю за місцем розташування орендаря. Орендна плата вноситься щорічно до 31 грудня поточного року (п.11 Договору). Однак відповідач орендну плату за 2020 та 2021 роки не виплатив, чим істотно систематично порушив умови договору оренди землі. Згідно витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки кадастровий номер 3520880800:02:000:2516, її грошова оцінка становить 62748,12 грн. Орендна плата за 2020 та 2021 роки становить по 1882,44 грн. (62748,12 х 3% =1882,44 грн.)., а заборгованість за два роки користування земельною ділянкою становить 3764,88 грн. Посилаючись на вказані обставини позивач просив: розірвати договір оренди земельної ділянки, загальною площею 1,6076 грн., розташованої на території Кетрисанівської (колишньої Бобринецької) сільської ради Кропивницького (колишнього Бобринецького) району Кіровоградської області, кадастровий номер 3520880800:02:000:2516, укладений 19.10.2011 року, між [PERSON] та Селянським (фермерським) господарством [PERSON] , зареєстрований відділом Держкомзему у Бобринецькому районі, про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 31.05.2012 року за №35208808400202; стягнути з Селянського (фермерського) господарства [PERSON] заборгованості з орендної плати в сумі 3764,88 грн. та повернути земельну ділянку власнику (Т1 а.с.3-7). Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області в складі головуючої судді Замши О.В. від 22.02.2022 року відкрито провадження у даній справі в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з викликом сторін (Т1 а.с.23-25). Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області в складі головуючого судді Бондаренко В.В. від 10.01.2023 року прийнято до провадження вказану цивільну справу, та постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін (Т1 а.с.173). Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 20.02.2023 року задоволено клопотання представників сторін щодо витребування доказів (Т2 а.с.2-3). Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 23.06.2023 року задоволено клопотання представників сторін про призначення судово-почеркознавчої експертизи, проведення якої доручено Черкаському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України (Т2 а.с.134-136). Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 03.10.2023 року поновлено провадження у справі (Т2 а.с.158). Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 30.10.2023 року в задоволенні клопотання представника відповідача адвоката Колесник Г.М. про повторне призначення експертизи відмовлено, повторно направлено ухвалу Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 23.06.2023 року про призначення по справі судово-почеркознавчої експертизи, для виконання (Т2 а.с.208-210). Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 24.01.2024 року поновлено провадження у справі (Т2 а.с.250). Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 24.01.2024 року в задоволенні клопотань представника відповідача Селянського (фермерського) господарства [PERSON] - адвоката Колесник Г.М. про призначення по справі повторної судово-почеркознавчої експертизи та про визнання недопустимим доказом висновку експерта №СЕ-19/124-23/13285-ПЧ від 14.12.2023 року, відмовлено (Т3 а.с.225-227). 13.05.2022 року від представника відповідача адвоката Колесник Г.М. до суду надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого позовні вимоги не визнає, оскільки відповідачем в повному обсязі виконано умови договору оренди землі та відсутня заборгованість з орендної плати. За 2020 рік відповідачем було сплачено орендну плату у повному обсязі згідно платіжної відомості №00000000003 від 01.10.2020 року. За 2021 рік орендну плату було сплачено в сумі 18090,45 грн. згідно квитанції Р24А2007068999С6899 із запізненням у лютому 2022 року, з урахуванням пені у розмірі 0,03% несплаченої суми за кожен день прострочення (п.14 договору оренди землі). Всього відповідачем було сплачено 19517,88 грн. за останні два роки користування земельною ділянкою, що свідчить про виплату орендної плати наперед за усним зверненням позивача (Т1 а.с. 44-47). 02.06.2022 року від представника позивача адвоката Обрежа В.Л. до суду надійшла відповідь на відзив, згідно якого не погоджується з доводами наведеними у відзиві, посилаючись на те, що підпис в платіжній відомості №00000000003 від 01.10.2020 року виконаний не позивачем, а іншою особою, а оплату згідно квитанції Р24А2007068999С6899 відповідачем здійснено після звернення позивача до суду з позовом та відкриття провадження у справі. Таким чином, відповідачем не виплачено орендну плату за 2020-2021 роки (Т1 а.с.78-79). 07.09.2022 року до суду надійшли заперечення представника відповідача адвоката Колесник Г.М., згідно яких зазначає, що оплата в сумі 18090,45 грн. була здійснена 16.02.2022 року у розмірі, що набагато перевищує розмір орендної плати за 2021 рік лише на підставі особистого прохання позивача, обґрунтованого складним фінансовим станом. Відповідачем у повному обсязі виконано умови договору оренди землі та відсутня заборгованість з орендної плати, а пояснення і міркування позивача, викладені у відповіді на відзив є безпідставними та необґрунтованими (Т1 а.с.132-133). Позивач позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила їх задовольнити. Представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити з підстав, наведених у заявах по суті справи. Представник відповідача адвокат Колесник Г.М. заперечила проти задоволення позову з підстав, наведених у відзиві та інших заявах по суті справи. Суд, заслухавши пояснення позивача та представників сторін, дослідивши та оцінивши докази в їх сукупності, прийшов до висновку, що позов слід задовольнити частково з наступних підстав. Судом встановлено,\~що [PERSON] \~є власником\~земельної ділянки\~площею 1,6076\~га,\~кадастровий номер\~3520880800:02:000:2516,\~з цільовим\~призначенням \~для ведення\~товарного сільськогосподарського\~виробництва, розташованої на\~території Кетрисанівської\~(колишньої\~Витязівської)\~сільської ради\~Кропивницького (колишнього\~Бобринецького)\~району Кіровоградської\~області, що підтверджується копією державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯЛ №143860 та копією відомостей з державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с.8, 14-15). Між [PERSON] та Селянським фермерським господарством [PERSON] укладено договір оренди землі від 19.10.2011 року, який зареєстрований відділом Держкомзему у Бобринецькому районі 31.05.2012 року за №35208808400202, щодо земельної ділянки площею 1,6076 га, розташованої на території Бобринківської сільської ради, яка належить [PERSON] на\~підставі державного\~акту серії\~ЯЛ №143860 (далі - Договір) (Т1 а.с.9). 29.04.2020 року в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно зареєстровано право оренди земельної ділянки кадастровий номер 3520880800:02:000:2516 на підставі вищевказаного договору оренди\~землі від\~19.10.2011\~року (Т1 а.с.14). Договором в пунктах 5, 8 - 11, 14, 28, 38, 39, 43 сторони визначили наступні умови: 5. Нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 38434 гривні; 8. Договір укладено на двадцять п`ять років (у разі укладення договору оренди землі для ведення товарного сільськогосподарського виробництва з урахуванням ротації культур згідно з проектом землеустрою); 9. Орендна плата вноситься орендарем у формі та розмірі 3% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки. 10. Обчислення розміру орендної плати за земельні ділянки приватної власності здійснюється з урахуванням (без урахування) індексації; 11. Орендна плата вноситься у такі строки: до 30.12 поточного року; 14. У разі невнесення орендної плати у строки, визначені цим договором, справляється пеня розмірі 0,03% несплаченої суми за кожен день прострочення; 21. Після припинення дії договору орендар повертає орендодавцеві земельну ділянку у стані, не гіршому порівняно з тим, у якому він одержав її в оренду; 37. Дія договору припиняється у разі: закінчення строку, на який його було укладено; придбання орендарем земельної ділянки у власність, викуп земельної ділянки для суспільних потреб або примусового відчуження земельної ділянки з мотивів суспільної необхідності в порядку, встановленому законом; ліквідації юридичної особи орендаря. Договір припиняється також в інших випадках, передбачених законом. 38. Дія договору припиняється шляхом його розірвання: за взаємною згодою сторін; рішенням суду на вимогу однієї із сторін у наслідок невиконання другою стороною обов`язків, передбачених договором, та внаслідок випадкового знищення, пошкодження орендованої земельної ділянки, яке істотно перешкоджає її використанню, а також з інших підстав, визначених законом; 39. Розірвання договору оренди землі в односторонньому порядку не допускається. Умовами розірвання договору в односторонньому порядку є при недотриманні однією із сторін умов договору в судовому порядку; 43. Цей договір набирає чинності після підписання сторонами та його державної реєстрації. (а.с.9). На підставі частини другої статті 95 Земельного Кодексу України порушені права землекористувачів підлягають відновленню в порядку, встановленому законом. Відповідно до частини 4 статті 124 Земельного Кодексу України передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у власності громадян і юридичних осіб, здійснюється за договором оренди між власником земельної ділянки і орендарем. Статтею 41 Конституції України визначено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Відповідно до статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно із частиною 1 статті 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. За змістом частини другої статті 792 ЦК України майнові відносини, що виникають з договору найму (оренди) земельної ділянки, є цивільно-правовими, ґрунтуються на засадах рівності, вільного волевиявлення та майнової самостійності сторін договору та, крім загальних норм цивільного законодавства, щодо договору, договори найму регулюються актами земельного законодавства ЗК України, Законом України «Про оренду землі». За змістом статті 1 Закону України «Про оренду землі», оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності. Згідно зі статтею 13 цього Закону договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства. Договір оренди землі укладається у письмовій формі і за бажанням однієї із сторін може бути посвідчений нотаріально, відповідно до приписів статті 14 Закону України «Про оренду землі». Статтею 15 Закону України «Про оренду землі» №161-XIV від 6 жовтня 1998 року (в редакції Закону №1211-IV від 02.10.2003 зі змінами, чинними на час виникнення спірних правовідносин) (далі - Закон України «Про оренду землі») передбачено, істотні умови договору оренди землі, серед яких і орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату; умови повернення земельної ділянки орендодавцеві. За згодою сторін у договорі оренди землі можуть зазначатися інші умови, зокрема якісний стан земельних угідь, порядок виконання зобов`язань сторін, порядок страхування об`єкта оренди, порядок відшкодування витрат на здійснення заходів щодо охорони і поліпшення об`єкта оренди, проведення меліоративних робіт, а також обставини, що можуть вплинути на зміну або припинення дії договору оренди, тощо. Згідно зі статтею 410 ЦК України землекористувач зобов`язаний вносити плату за користування землею. Відповідно до статті 21 Закону України «Про оренду землі» орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди. Згідно із частиною 1 статті 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини 1 статті 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Згідно пункту 1 частини першої статті 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору. Відповідно до частин першої, другої статті 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. На вимогу однієї із сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених статтями 24 і 25 Закону України «Про оренду землі» та умовами договору, в разі випадкового знищення чи пошкодження об`єкта оренди, яке істотно перешкоджає передбаченому договором використанню земельної ділянки, а також на підставах, визначених Земельним кодексом України та іншими законами України (частина перша статті 32 Закону України «Про оренду землі»). У пункті д) частини першої статті 141 Земельного кодексу України передбачено, що підставою припинення права користування земельною ділянкою є, зокрема, систематична несплата земельного податку або орендної плати. До відносин, пов`язаних з орендою землі, застосовуються також положення ЦК України, при вирішенні судом питання щодо розірвання договору оренди землі за обставин систематичного невнесення орендної плати застосуванню також підлягають положення частини другої статті 651 ЦК України. Об`єднана Палата Касаційного цивільного суду у постанові від 23 січня 2019 року у справі № 355/385/17 (провадження № 61-30435сво18) зазначила, що «у статті 629 ЦК України закріплено один із фундаментів на якому базується цивільне право - обов`язковість договору. Тобто з укладенням договору та виникненням зобов`язання його сторони набувають обов`язки (а не лише суб`єктивні права), які вони мають виконувати. Не виконання обов`язків, встановлених договором, може відбуватися при: (1) розірванні договору за взаємною домовленістю сторін; (2) розірванні договору в судовому порядку; (3) відмові від договору в односторонньому порядку у випадках, передбачених договором та законом; (4) припинення зобов`язання на підставах, що містяться в главі 50 ЦК України; (5) недійсності договору (нікчемності договору або визнання його недійсним на підставі рішення суду)». Застосування такого правового наслідку, як розірвання договору судом, саме з підстави істотності допущеного порушення договору, визначеної через іншу оціночну категорію значну міру позбавлення того, на що особа розраховувала при укладенні договору, відповідає загальним засадам цивільного законодавства, до яких за пунктом 6 частини першої статті 3 ЦК України належать, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність (постанова Великої Палати Верховного Суду від 27 листопада 2018 року у справі № 912/1385/17 (провадження № 12-201гс18). Підставою для розірвання договору оренди землі є систематична несплата орендної плати (два та більше випадки). Велика Палата Верховного Суду у постановах від 03 липня 2019 року у справі №289/12204/17, (провадження 14-246 цс 19), від 19 червня 2019 року у справі № 289/718/18, (провадження14-126цс19) вказувала, що однією з підстав припинення права користування земельною ділянкою є систематична несплата орендної плати (пункт «д» частини першої статті 141 ЗК України). Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст. 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Належними доказами сплати коштів за оренду є: видатковий касовий ордер, виписаний орендарем та підписаний орендодавцем; видаткова накладна, підписана сторонами; довідка, видана податковою інспекцією, про наявність сплати коштів із земельного податку та оренди землі. Згідно з частинами першою-третьою статті 12, частинами першою п`ятою, шостою статті 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц). Заперечуючи проти позову, відповідач на підтвердження належного виконання умов договору щодо сплати орендної плати посилається на: копію платіжної відомості №00000000003 від 01.10.2020 року (Т1 а.с.50-52), як доказ сплати орендної плати за 2020 рік та дублікат квитанції Р24А2007068999С6899 від 16.02.2022 року про здійснення платежу [PERSON] на користь [PERSON] в сумі 18090,45 грн. з призначенням: переказ власних коштів. Виплата орендної плати від СФГ [PERSON] (Т1 а.с.53), як доказ сплати орендної плати за 2021 рік. Отримання коштів за квитанцією Р24А2007068999С6899 від 16.02.2022 року від імені орендаря орендодавцем не оспорюється. Згідно висновку експерта №СЕ-19/124-23/13285-ПЧ Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України від 14.12.2023 року підпис від імені [PERSON] у платіжній відомості №00000000003 від 01.10.2020 року, який міститься в колонці «підпис про отримання грошей (запис про депонування суми)» в графі за порядковим номером 40 навпроти напису « [PERSON] (1942616588)», виконаний не гр. [PERSON] , [INFO] , а іншою особою (Т2 а.с.243-247), який суд визнає допустимим доказом з підстав наведених нижче. Судом встановлено, що орендар сплатив орендну плату орендодавцю за користування земельною ділянкою за договором оренди землі від 19.10.2011 року за 2020 та 2021 роки лише у лютому 2022 року, що підтверджується копією дублікату квитанції Р24А2007068999С6899 від 16.02.2022 року про здійснення платежу [PERSON] на користь [PERSON] в сумі 18090,45 грн. з призначенням: переказ власних коштів. Виплата орендної плати від СФГ [PERSON] (Т1 а.с.53) тобто з порушенням п.11 Договору щодо граничного строку її внесення до 31 грудня 2020 та 2021 років відповідно. Таким чином, відповідач не надав суду належних та допустимих доказів отримання позивачем орендної плати за 2020 рік до 31 грудня 2020 року та за 2021 рік до 31 грудня 2021 року, а відтак наявні всі правові підстави для розірвання спірного договору оренди землі у зв`язку з систематичною несплатою орендної плати, так як за 2020 та 2021 роки виплата орендної плати здійснювалась несвоєчасно внаслідок чого [PERSON] значною мірою була позбавлена того, на що вона розраховувала при укладенні договору тобто Селянське фермерське господарство [PERSON] істотно порушено договір. Оскільки заборгованість з орендної плати за 2020 та 2021 роки Селянського фермерського господарства [PERSON] перед орендодавцем [PERSON] виплачена в лютому 2022 року, що підтверджується копією дублікату квитанції Р24А2007068999С6899 від 16.02.2022 року, тобто на час розгляду справи в суді відсутня так як погашена після направлення позовної заяви засобами поштового зв`язку до суду (Т1 а.с.21), вимога про стягнення з відповідача орендної плати за 2020 та 2021 роки задоволенню не підлягає. Суд відхиляє висновок експерта №1-18/10 Українського центру судових експертиз (Т1 а.с.213-219), згідно якого підпис від імені [PERSON] , що міститься у графі «Підпис про отримання грошей (запис про депонування суми)» у рядку №40 у платіжній відомості Селянського фермерського господарства Габорця Володимира Андрійовича №00000000003 від 01.10.2020 року, виконаний [PERSON] , виходячи із наступного. Згідно ст.7 Закону України «Про судову експертизу» (зі змінами) судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, їх територіальні філії, експертні установи комунальної форми власності, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом. До державних спеціалізованих установ належать: науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України; науково-дослідні установи судових експертиз, судово-медичні та судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України; експертні служби Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства оборони України, Служби безпеки України та Державної прикордонної служби України. Виключно державними спеціалізованими установами здійснюється судово-експертна діяльність, пов`язана з проведенням криміналістичних, судово-медичних і судово-психіатричних експертиз. Відповідно до підпункту 1.2.1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 №1950/5) почеркознавча експертиза відноситься до виду криміналістичних експертиз. Згідно ч.1 ст. 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Доказів належності Українського центру судових експертиз до державних спеціалізованих установ матеріали справи не місять, а тому висновк експерта [PERSON] №1-18/10 Українського центру судових експертиз отриманий з порушенням ст.7 Закону України «Про судову експертизу» є недопустимим доказом так як експертиза проведена неналежним (не уповноваженим) суб`єктом судово-експертної діяльності. Крім того, відповідно до пункту 1.3 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 №1950/5) (далі Науково-методичних рекомендацій) Для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно- вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації. Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, ци вільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно- вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи. Пунктом 1.4 Науково-методичних рекомендацій визначено, що перед приєднанням вільних та умовно- вільних зразків до матеріалів справи орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), має пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації. У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), зобов`язаний (зобов`язана) зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно- вільні зразки почерку та (або) підпису особи. У разі неможливості пред`явити зазначені зразки (смерть виконавця, від`їзд тощо) як зразки слід надавати документи або інші папери, на яких рукописні тексти (підписи) достовірно виконані особою, щодо якої ставиться питання з ідентифікації її як виконавця досліджуваного рукопису (наприклад, заяву про отримання паспорта (форма № 1), паспорт, різного роду посвідчення, на яких є власноручний підпис, тощо). З висновку №1-18/10 вбачається, що для порівняльного дослідження використовувались зразки підписів [PERSON] з копій документів, а саме паспорта громадянина України, заяв на ім`я судді та розписки про вручення у суді. Крім того, зазначені в експертному висновку №1-18/10 вільні зразки пов`язані з обставинами справи, а саме взаємовідносин сторін щодо належної позивачу земельної ділянки, а тому не можуть вважатись вільними. Так як експертиза за копіями об`єктів почеркознавчих досліджень за вимогами Науково-методичних\~рекомендацій не проводиться, а використані експертом Л.Фраймович зразки підписів [PERSON] не пред`являлись позивачу для ідентифікації, та отримані експертом від сторони відповідача тобто заінтересованої в результаті розгляду справи особи, що ставить їх достовірність під сумнів, суд приходить до висновку про неможливість використання судом висновку експерта №1-18/10 Українського центру судових експертиз як належного та допустимого доказу також і з цих підстав. Оскільки висновок експерта №1-18/10 Українського центру судових експертиз є неналежним та недопустимим доказом, призначена ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 23.06.2023 року судово-почеркознавча експертиза, проведення якої доручено Черкаському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України, не є повторною чи додатковою, а тому заперечення адвоката Колесник Г.М. з цього приводу відхиляються. Згідно висновку експерта №СЕ-19/124-23/13285-ПЧ Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України від 14.12.2023 року експертом встановлено, що у процесі вивчення досліджуваного підпису візуально при природному та штучному освітленні в прохідних, навскісних та розсіяних променях, з використанням криміналістичної лупи, мікроскопа МБС-10 (при різних режимах збільшення) та відео-спектрального компаратору «foster-freeman VSC-40» в УФ та 14 ділянках спектра ознак застосування технічних засобів і попередньої технічної підготовки під час їх виконання не виявлено. Досліджуваний підпис від імені [PERSON] у платіжній відомості №00000000003 від 01.10.2020 року, який міститься в колонці «підпис про отримання грошей (запис про депонування суми)» в графі за порядковим номером 40 навпроти напису « [PERSON] (1942616588)», характеризується наступними загальними ознаками: - транскрипція - буквено-штрихова, складається з умовно-прочитані букви «II» + «О» + розчерк; - загальний вигляд - наближений до чотирикутника; - чіткість - чіткий; - ступінь виробленості - середній; - координація рухів - від середньої до зниженої (в підписі спостерігається порушення координації рухів першої групи при виконанні літер, які проявилися у вигляді звивистості дугових чи прямолінійних елементів, тупих початків та закінчень, необгрунтована зупинка пишучого приладу (зображення 5 де барвником зеленого кольору стрілками та цифрами 1-5, позначено діагностичні ознаки); - темп виконання - від малого до середнього; - конструктивна складність - проста; - переважна форма рухів - змішана; - напрямок рухів - змішаний; - ступінь натиску - середній диференційований; - нахил - правопохилий. Наявність ознак порушення координації рухів (діагностичних ознак) свідчать про незвичність їх виконання. Ступінь їх прояву, характер і локалізація вказують на вплив на виконавця в момент виконання досліджуваного підпису якихось збиваючих факторів або природного (фізичний чи психологічний стан) або штучного характеру (властивих, зокрема, підписам, виконаним з наслідуванням справжнім підписам, а також із можливим застосуванням деяких технічних прийомів). Під час порівняльного дослідження підпису від імені [PERSON] у платіжній відомості № 00000000003 від 01.10.2020 року, який міститься в колонці «підпис про отримання грошей (запис про депонування суми)» в графі за порядковим номером 40 навпроти напису « [PERSON] (1942616588)» із наданими зразками підпису гр. [PERSON] , встановлено розбіжності по деяким загальним ознакам (координація рухів, в зразках - середня, темпу, в зразках середній), а також за наступними окремими ознаками (відмічені барвником синього кольору на зображеннях 6, 7. 8-14): Форма та напрямок рухів при виконанні та поєднанні: - початкової частини 1-го елементу букви «II»: в досліджуваному -прямолінійна, в зразках - кутова або дугова (відм. 1); - поєднання букви «О» з розчерком: в досліджуваному - дотиком, в зразках - петльова (відм. 2); - заключної частини розчерку: в досліджуваному - зліва направо, в зразках - зверху вниз наліво або знизу вверх направо (відм. 3). Спосіб початку та закінчення рухів при виконанні письмових знаків та їх елементів: - початкової частини 1-го елементу букви «Н»: в досліджуваному -точкою, в зразках - рефлекторним штрихом (відм. 4). Відносна протяжність рухів при виконанні письмових знаків та їх елементів по горизонталі: - протяжність від середньої частини 3-го елементу букви «Н» до початкової частини букви «О»: в досліджуваному - збільшена ніж в зразках (відм. 5). Відносне чи взаємне розташування: - повздовжніх осей 1-го з 2-м елементом букви «Н»: в досліджуваному - паралельно один одного, в зразках - під кутом (осі пересікаються) - нижнього екстремуму 1-го елементу букв «Н», відносно нижнього екстремуму розчерку: в досліджуваному - на одному рівні, в зразках -нижче або вище (відм. 7); - лівого екстремуму букви «О», відносно інших елементів та їх частин: в досліджуваному - дотиком до 3-го елементу букви «Н», в зразках -дотиком до 1-го елементу або лівіше 1-го елементу букви «Н» (відм. 8); - початкової частини 3-го елементу букви «Н», відносно інших елементів та їх частин: в досліджуваному - дотиком до лівої частини букви «О», в зразках - в середній частині букви «О» (відм. 9). Разом із розбіжними ознаками, виявлені наступні збіжні окремі ознаки (відмічені барвником червоного кольору на зображеннях 6, 7. 8-14): Будова рухів при виконанні та поєднанні: - поєднання 1-го з 2-м елементом букви «1 і» - петльова (відм. 1); - поєднання 2-го з 3-м елементом букви «Н» - кутова (відм. 2); - нижньої частини 3-го елементу букви «Н» - кутова (відм. 3). Відносне чи взаємне розташування: -нижнього екстремуму 1-го елементу букви «Н», відносно нижнього екстремуму 3-го елементу - нижче (відм. 4); -нижнього екстремуму 3-го елементу букви «II». відносно нижнього екстремуму букви О - вище (відм. 5). Перераховані вище розбіжні ознаки стійкі, суттєві, не залежать від незвичних умов виконання, і їх сукупність достатня для висновку про те, що досліджуваний підпис від імені [PERSON] у платіжній відомості №00000000003 від 01.10.2020 року, який міститься в колонці «підпис про отримання грошей (запис про депонування суми)» в графі за порядковим номером 40 навпроти напису « [PERSON] (1942616588)», виконаний не гр. [PERSON] , [INFO] , а іншою особою. Відмічені збіжності деяких ознак, наряду з зовнішньою подібністю досліджуваного підпису із зразками, а також наявність ознак незвичного виконання, пояснюються виконанням досліджуваного підпису з наслідуванням дійсного підпису [PERSON] , в зв`язку з чим вони несуттєві і не впливають на зроблений негативний висновок. Результати проведеного дослідження достатні для висновку про те, що: підпис від імені [PERSON] у платіжній відомості №00000000003 від 01.10.2020 року, який міститься в колонці «підпис про отримання грошей (запис про депонування суми)» в графі за порядковим номером 40 навпроти напису « [PERSON] (1942616588)», виконаний не гр. [PERSON] , [INFO] , а іншою особою. При приведені дослідження застосовувались: лінійка металева №50м2 свідоцтво про калібрування №365М/109 від 11.08.2023, криміналістична лупа, мікроскоп МБС-10 свідоцтво про калібрування UA/023/200611/0001396 від 11.06.2020, прилад «foster-freeman VSC-40». Фіксація проводилась з використанням цифрової фотокамери «Sony DSC-I I10», друк виконаний на струменевому принтері «Epson WF 3720». Допитаний в судовому засіданні експерт Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України [PERSON] пояснив, що ним була проведена судово-почеркознавча експертиза у справі за результатами якої складено висновок експерта №СЕ-19/124-23/13285-ПЧ від 14.12.2023 року. Висновок експерта є правильним, недоліків немає. Для проведення дослідження використовував всі надані зразки, однак відображати зображення всіх зразків у висновку не має необхідності. Зразки надані на дослідження в достатній кількості. При проведенні дослідження використовував інформаційні джерела, зазначені у висновку експерта, а також застосовував: лінійку, криміналістичну лупу, мікроскоп, прилад «foster-freeman VSC-40». При описі досліджуваного підпису від імені [PERSON] зазначив умовно-прочитані букви «Н»+«О», оскільки так побачив, категорично, що це букви «Н»+«О» не зазначав, оскільки не має значення як експерт зазначить букви. У випадку якщо зразок підпису датований 2021 роком співпадає зі зразком підпису датованим 2008 року, то може використовувати зразки більшої давності для проведення дослідження. При проведенні дослідження встановив, що співпадає 5 ознак елементів підпису та не співпадає 9 ознак елементів підпису. Заключну частину розчерку підпису можна вважати вираженим елементом у підписі. До його компетенції не належить калібрування приладів, які використовував для проведення дослідження. Суд відхиляє доводи сторони відповідача про визнання висновку експерта №СЕ-19/124-23/13285-ПЧ від 14.12.2023 року недопустимим доказом виходячи з наступного. Представником відповідача адвокатом Колесник Г.М. на невідповідність використаної експертом лінійки вимогам до ДСТУ та використання криміналістичної лупи і мікроскопу МБС-10, приладу «foster-freeman VSC-40» поза межами строків періодичного калібрування відхиляються як недоведені. Крім того, доказів того, що шкала металевої лінійки, як і характеристики криміналістичної лупи і мікроскопу МБС-10, приладу «foster-freeman VSC-40» змінювались при дослідженні різних підписів [PERSON] чи зазначені прилади є непридатними до використання, матеріали справи не містять, тому суд відхиляє посилання адвоката Колесник Г.М. на неможливість їх використання експертом. При цьому, суд звертає увагу на те, що саме експерт встановлює відносне чи взаємне розташування елементів підпису, а не самі по собі вказані засоби (прилади), які використовуються експертом для розглядання дрібних деталей. Тому у суду відсутні розумні сумніви щодо правильності висновків експерта [PERSON] , адже дослідження проводить експерт з використанням своїх професійних знань, який виявилось достатньо для здійснення категоричного висновку на поставлене перед експертом питання. Припущення адвоката Колесник Г.М. про вплив можливих вікових змін у [PERSON] (тремтіння пальців, рук) на виконання підпису суд відхиляє як недоведені. Отже, висновок експерта №СЕ-19/124-23/13285-ПЧ Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України від 14.12.2023 року суд визнає обґрунтованим, достовірним та допустимим доказом, оскільки проведений на підставі зразків підписів [PERSON] , отриманих від незаінтересованих в результатах розгляду справи осіб, з офіційних документів. Сумнівів у правильності висновку експерта не встановлено. Відповідач не довів, що висновок експерта №СЕ-19/124-23/13285-ПЧ є недостатньо обґрунтованим чи суперечить іншим матеріалам справи, чи істотно порушені норми, що регламентують порядок проведення експертизи. Належних, допустимих і достатніх доказів на спростовування висновку експерта відповідачем не надано. Представник відповідача [PERSON] , допитана як свідок, пояснила, що вона допомагає чоловікові в роботі та орендна плата за 2020 та 2021 рік [PERSON] сплачувалась нею за довіреністю. Інших договорів з [PERSON] немає. Не пам`ятає, чи особисто видавала гроші [PERSON] по відомості. Заборгованості перед [PERSON] не було. За 2020 рік відомість про виплату орендної плати складала бухгалтерія. За 2020 рік кошти отримала [PERSON] , за що розписувалась, але де саме не пам`ятає, інколи виплата відбувалась у [PERSON] на роботі, але зазвичай орендодавці приїжджають до неї. Суд відхиляє пояснення представника відповідача [PERSON] , допитаної як свідка, про отримання орендної плати за 2020 рік [PERSON] як неналежний та недопустимий доказ, адже виконання грошового зобов`язання (отримання орендної плати) має фіксуватись документально підписом [PERSON] , достовірність якого у платіжній відомості №00000000003 від 01.10.2020 року спростовано висновком експерта №СЕ-19/124-23/13285-ПЧ від 14.12.2023 року. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Таким чином, оскільки знайшли своє підтвердження обставина систематичної несплати орендної плати, тому вимога про розірвання договору оренди землі від 20.08.2013 року, укладеного між [PERSON] та Селянським (фермерським) господарством [PERSON] щодо земельної ділянки кадастровий номер 3520880800:02:000:2516, підлягає задоволенню. Щодо розміру орендної плати суд зазначає наступне. Відповідно до п. 289.1 ст. 289 Розділу ІХ «Податок за майно» Податкового кодексу України, для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативно грошова оцінка земельних ділянок. Визначаючи розмір орендної плати за землю позивач виходив з технічної документації нормативно грошової оцінки земельних ділянок, сформованої за 2022 року, яка складає 62748,12 грн. Проте цю оцінку не можна застосовувати при визначенні розміру орендної плати, оскільки така заборгованість виникла за 2020 та 2021 роки, а пунктами 5, 9, 10 Договору оренди землі визначено, що орендна плата вноситься орендарем у формі та розмірі 3% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, яка становить 38434 гривні; обчислення розміру орендної плати за земельні ділянки приватної власності здійснюється з урахуванням (без урахування) індексації. Тому розмір орендної плати за 2020 та 2021 роки становить 1153,02 грн. за кожен рік (38434 х 3% :100). Згідно ст.21 Закон України «Про оренду землі» обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди. Сума боргу з урахуванням індексу інфляції повинна розраховуватися, виходячи з індексу інфляції за кожний місяць (рік) прострочення, незалежно від того, чи був в якийсь період індекс інфляції менше одиниці (тобто мала місце не інфляція, а дефляція) [постанова Вищого господарського суду України від 05.04.2011 № 23/466 та лист Верховного Суду України «Рекомендації щодо порядку застосування індексів інфляції при розгляді судових справ» від 03.04.1997 № 62-97р]. Сукупний індекс інфляції розраховуються шляхом множення щомісячних індексів за період існування боргу і розраховується за формулою: [Інфляційні нарахування] = [Сума боргу] ? [Індекс інфляції (%)] / 100% - [Сума боргу] Де: [Сума боргу] сума простроченого боргу. [Сукупний індекс інфляції] добуток щомісячних індексів за відповідний період. Розрахунок: Індексація за 2020 рік за період лютий 2020 - лютий 2022 року [Сукупний індекс інфляції] = 99.7:100 (лют. 2020) * 100.8:100 (бер. 2020) * 100.8:100 (квіт. 2020) * 100.3:100 (трав. 2020) * 100.2:100 (черв. 2020) * 99.4:100 (лип. 2020) * 99.8:100 (серп. 2020) * 100.5:100 (вер. 2020) * 101.0:100 (жовт. 2020) * 101.3:100 (лист. 2020) * 100.9:100 (груд. 2020) * 101.3:100 (січ. 2021) * 101.0:100 (лют. 2021) * 101.7:100 (бер. 2021) * 100.7:100 (квіт. 2021) * 101.3:100 (трав. 2021) * 100.2:100 (черв. 2021) * 100.1:100 (лип. 2021) * 99.8:100 (серп. 2021) * 101.2:100 (вер. 2021) * 100.9:100 (жовт. 2021) * 100.8:100 (лист. 2021) * 100.6:100 (груд. 2021) * 101.3:100 (січ. 2022) * 101.6:100 (лют. 2022) = 1.18644121. [Інфляційне нарахування] = 1153.02 * 1.18644121 -1153.02 = 214.97 грн. [Сума заборгованості з урахуванням індексу інфляції] = 1153.02 * 1.18644121 = 1367.99 грн. Розрахунок: Індексація за 2021 рік за період лютий 2021 - лютий 2022 року [Сукупний індекс інфляції] = 101.0:100 (лют. 2021) * 101.7:100 (бер. 2021) * 100.7:100 (квіт. 2021) * 101.3:100 (трав. 2021) * 100.2:100 (черв. 2021) * 100.1:100 (лип. 2021) * 99.8:100 (серп. 2021) * 101.2:100 (вер. 2021) * 100.9:100 (жовт. 2021) * 100.8:100 (лист. 2021) * 100.6:100 (груд. 2021) * 101.3:100 (січ. 2022) * 101.6:100 (лют. 2022) = 1.11775579. [Інфляційне нарахування] = 1153.02 * 1.11775579 -1153.02 = 135.77 грн. [Сума заборгованості з урахуванням індексу інфляції] = 1153.02 * 1.11775579 = 1288.79 грн. Таким чином, інфляційні втрати за 2020 рік складають 214.97 грн. та за 2021 рік - 135.77 грн. Так як вимога про розірвання спірного договору підлягає задоволенню, похідна від неї вимога про повернення земельної ділянки власнику також підлягає задоволенню, адже правової підстави для подальшого перебування земельної ділянки в користуванні відповідача не має. У відповідності до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З матеріалів справи вбачається, що позивачем при подачі позову сплачено судовий збір в розмірі 1984,80 грн. за двома вимогами про розірвання договору оренди землі та стягнення заборгованості по орендній платі. З урахуванням\~часткового задоволення\~позову з Селянського (фермерського) господарства [PERSON] на користь [PERSON] слід стягнути судовий збір в сумі 992 гривень 40 копійок пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Крім того, з Селянського (фермерського) господарства [PERSON] слід стягнути судовий збір на користь держави судовий збір в сумі 992 гривень 40 копійок за вимогою про повернення земельної ділянки.

Outcome: partial