Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-25 00:00:00

\~ \~ \~ \~Представник позивача [PERSON] , [INFO] , адреса місця реєстрації: [ADDRESS] , ідентифікаційний номер [NUMBER] - адвокат Гончар Людмила Вячеславівна звернулася до Чорнобаївського районного суду Черкаської області із позовною заявою до Іркліївської сільської ради Золотоніського району Черкаської області, адреса: вул. Соборності, 2, с. Іркліїв, Золотоніський район, Черкаська область, код ЄДРПОУ 34177193 (далі відповідач) про продовження терміну для прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позовних вимог зазначалося, що [INFO] померла баба позивача [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина на належне їй майно, зокрема на житловий будинок з надвірними спорудами, що розташований за адресою: [ADDRESS] , чотири земельні ділянки та трактор 1981 року випуску. За життя [PERSON] склала заповіт, яким заповіла все своє майно позивачу. [PERSON] про наявність заповіту не знав, на протязі тривалого часу має постійне місце проживання в [PERSON] . Відразу, дізнавшись про наявність заповіту, позивач звернувся до приватного нотаріуса Золотоніського районного нотаріального округу Черкаської області Бабака О.В. із заявою про прийняття спадщини, однак постановою останнього позивачу було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за заповітом у зв`язку із пропуском строку подання відповідної заяви про прийняття спадщини. Крім цього, сторона позивача зазначає про те, що будь-які інші особи спадщину після смерті [PERSON] не приймали та особи, які бажають прийняти таку спадщину відсутні. \~ \~ \~ \~Враховуючи вищевикладене, сторона позивача, посилаючись на норми цивільного законодавства, звернулися до суду та просять визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] тривалістю 3 місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. \~ \~ \~ \~Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 15 лютого 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. \~ \~ \~ \~Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 18 березня 2024 року витребувано у приватного нотаріуса Золотоніського районного нотаріального округу Черкаської області Бабака О.В. копію Спадкової справи після смерті [PERSON] та витяг зі Спадкового реєстру після смерті останньої. \~ \~ \~ \~Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 10 квітня 2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті. \~ \~ \~ \~У судовому засіданні представник позивача [PERSON] позовні вимоги підтримала та просила задовольнити з підстав, зазначених у позовній заяві. \~ \~ \~ \~У судове засідання представник відповідача Іркліївської сільської ради Золотоніського району Черкаської області не з`явився, направив до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, не заперечував проти задоволення позовних вимог. Виходячи з приписів ч. 1\~ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. \~ \~ \~ \~Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, встановив наступне. \~ \~ \~ \~ [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 21 лютого 2022 року (а.с. 9). \~ \~ \~ \~Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне їй майно, зокрема на: \~ \~ \~ \~- трактор ЮМЗ-6 1981 року випуску, що належав померлій [PERSON] на праві приватної власності, що підтверджується копією Свідоцтва про реєстрацію машини серії [NUMBER] від 23 лютого 2000 року (а.с. 11); \~ \~ \~ \~- земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства загальною площею 0,0681 га, що належала померлій [PERSON] на праві приватної власності, що підтверджується копією Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯИ № 961451 від 05 листопада 2009 року (а.с. 12); \~ \~ \~ \~- земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства загальною площею 0,2831 га, що належала померлій [PERSON] на праві приватної власності, що підтверджується копією Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯИ № 961449 від 05 листопада 2009 року (а.с. 13); \~ \~ \~ \~- земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства загальною площею 0,2291 га, що належала померлій [PERSON] на праві приватної власності, що підтверджується копією Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯИ № 961450 від 05 листопада 2009 року (а.с. 14); \~ \~ \~ \~- земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва загальною площею 3,99 га, що належала померлій [PERSON] на праві приватної власності, що підтверджується копією Державного акту на право приватної власності на землю серії ІІІ-ЧР № 052767 від 02 серпня 2002 року (а.с. 15). Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу). Таким чином часом відкриття спадщини після смерті [PERSON] є день її смерті, тобто [INFO] . Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. \~ \~ \~ \~Так, 05 грудня 2007 року [PERSON] склала заповіт, посвідчений секретарем Мельниківської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області [PERSON] . Відповідно до змісту заповіту [PERSON] усе своє майно, де б воно не було, із чого б воно не складалося, і взагалі все те, що буде їй належати на день смерті і на що за законом матиме право заповіла [PERSON] (а.с. 10). Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Отже строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] закінчився 19 серпня 2022 року. Відповідно до змісту Спадкової справи після смерті [PERSON] , яка надійшла у відповідь на запит суду, після смерті останньої із заявою про прийняття спадщини до Консульства України в Латвійські Республіці, звернувся [PERSON] , яка була перенаправлена до приватного нотаріуса Золотоніського районного нотаріального округу Черкаської області Бабака О.В. та отримана останнім 05 грудня 2023 року. Також, у матеріалах Спадкової справи після смерті [PERSON] відсутні відомості про прийняття спадщини будь-якими іншими особами (а.с. 39 52). Постановою приватного нотаріуса Золотоніського районного нотаріального округу Черкаської області Бабака О.В від 26 грудня 2023 року [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] у зв`язку із пропуском строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та відсутністю відомостей про постійне проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини (а.с. 18). Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Відповідно до абз. 2 цього пункту суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Абзацом 4 п. 24 цієї Постанови встановлено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У постанові Верховного суду від 21 жовтня 2021 року у справі № 332/3796/19 (провадження № 61-10896св21) вказано, що «вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з б`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строкові службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємці про наявність заповіту тощо. Зважаючи на те, що в законодавстві не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини, їх поважність визначається у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи. Так, позивачем зазначено про поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, а саме необізнаність про існування заповіту, складеного на користь останнього та постійне проживання на території Латвійської Республіки. Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Встановлення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини здебільшого є оціночним, адже одні і ті самі причини, виходячи з обставин справи, можуть визнаватися як поважними, так і навпаки. Враховуючи лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», суд вважає, що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, на які посилається позивач, як на поважні, а саме необізнаність про існування заповіту, складеного на користь останнього та постійне проживання у Латвійській Республіці заслуговують на увагу. За таких обставин, оцінивши наявні у справі письмові докази, зважаючи на те, що позивач є спадкоємцем за заповітом, який бажає прийняти спадщину, вказана спадщина після смерті [PERSON] до цього часу ніким не прийнята, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю 3 (три) місяці. На підставі викладеного вище,

Outcome: approved