Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-24 00:00:00

Процедура (рух справи): У червні 2023 року прокурор звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення з нього шкоди, заподіяної водним живим ресурсам в розмірі 777 937 грн. Відповідно до ч.4 та ч.6 ст.19, ч.ч. 1-4 ст.274 ЦПК України ухвалою суду від 09 червня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 03 жовтня 2023 року провадження у справі зупинено до набрання рішенням законної сили у кримінальній справі № 401/1792/23 за обвинуваченням [PERSON] у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України. Ухвалою суду від 12 грудня 2023 року прийнято справу до провадження судді Мельничика Ю.С. Ухвалою суду від 29 січня 2024 року поновлено провадження у справі. Ухвалою суду від 21 березня 2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті. Прокурор подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує повністю, проти заочного розгляду справи не заперечує. Позивач, в інтересах якого прокурором подано позов, в судове засідання не з`явився. Про дату, час і місце судового розгляду повідомлений належним чином, заяв та клопотань до суду не надходило. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився. 15 червня 2023 року подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує повністю. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу судом в силу ч. 2 ст.247 ЦПК України не здійснюється. Аргументи прокурора в інтересах позивача, Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області): Підстави для представництва інтересів держави органами прокуратури у даній справі прокурор мотивує тим, що відповідно ч. 3 ст. 131-1 Конституції України на прокуратуру України покладається функція представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. У свою чергу, ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачає, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Згідно з ч. 4 ст. 56 ЦПК України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених ст. 185 цього Кодексу. Таким чином, зазначені норми Закону України "Про прокуратуру" та ЦПК України визначають, що прокурор, реалізуючи конституційну функцію представництва інтересів держави в суді, має право звертатись до суду в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача. Із врахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави (рішення КСУ N 1-1/99 08.04.99). Також зазначає, що аналіз ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту інтересів держави або здійснює його неналежно. Звернення прокурора до суду із зазначеним позовом обґрунтовано бездіяльністю контролюючого органу у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, яким на території Кіровоградської області є Державна екологічна інспекція Придніпровського округу. Оскільки Управлінню відомо про порушення інтересів держави та протягом тривалого часу ним не вживаються заходи для захисту інтересів держави в судовому порядку, тому наявні підстави для представництва прокурором інтересів держави в суді. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що до Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 24.05.2023 року направлено обвинувальний акт відносно [PERSON] , [INFO] , за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України. Встановлено, що 21.04.2023, у вечірній час (точного часу в ході досудового розслідування не встановлено) у [PERSON] виник умисел на зайняття незаконним рибним добувним промислом у період нересту. Цього ж дня, діючи згідно свого задуму, [PERSON] прибув до узбережжя Кам`янського водосховища р. Дніпро розташованого на території дачного кооперативу «Дніпро-2» м. Світловодськ Олександрійського району Кіровоградської області. В період часу з 23 години 57 хвилин 21.04.2023 по 01 годину 00 хвилин 22.04.2023 в ході огляду місця події було вилучено дві однотипні сітки довжиною 30 м, висотою 1,2 м, з діаметром вічка 36 мм, гумовий надувний човен марки «ВАRК» з двома алюмінієвими веслами сірого кольору, а також виловлену рибу: плітка в кількості 314 штук, карась в кількості 106 штук, синець в кількості 23 штуки, плоскирка в кількості 53 штуки. Таким чином, своїми умисними діями [PERSON] порушив «Правила любительського і спортивного рибальства», затверджені Постановою Кабінету Міністрів України № 1126 від 18.07.1998 та наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 28.04.1999 за №269/3562, а саме пункт 3.15, зазначених Правил, щодо заборони застосування без дозволу рибоохорони заборонених знарядь лову. Своїми умисними протиправними діями [PERSON] заподіяв шкоду водним ресурсам України на загальну суму 777 937 гривень, яка є істотною шкодою. Розрахунок суми збитків проведений відповідно до Постанови КМУ від 21.11.2011 № 1209 (із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ №1039 від 06.10.2021) "Такса для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України", а також підтверджується висновком судової інженерно-екологічної експертизи. Таким чином шкода, завдана [PERSON] водним живим ресурсам у розмірі 777 937 грн. залишилася невідшкодованою та до суду з позовною заявою юридична особа Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) - потерпіла у вказаному кримінальному провадженні, не зверталась. Крім того, під час розгляду кримінального провадження цивільний позов у межах кримінального провадження не подавався. Позиція відповідача, [PERSON] : Відповідач про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, без поважних причин в судове засідання повторно не з`явився, причини своєї неявки суду не повідомив, відзив на позовну заяву до суду не надав. Отже, про можливі заперечення проти позовних вимог відповідач суд не повідомив. Розглянувши справу в порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши матеріали справи та зміст заяви позивача по суті справи, оцінивши у єдності та в сукупності надані позивачем докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, проаналізувавши норми права, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що позовні вимоги доведені належними та допустимими доказами, тому позов прокурора в інтересах Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) слід задовольнити, з таких підстав. Встановлені судом обставини справи: Вироком Світловодського міськрайонного суду від 29 листопада 2023 року, що набрав законної сили 30 грудня 2023 року, [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, а саме незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду рибним ресурсам. Вказаним вироком суду [PERSON] призначено покарання у вигляді 1 року обмеження волі з застосуванням ст.75 КК України - до 1 року іспитового строку, проте питання про відшкодування завданої правопорушенням шкоди не вирішено. Відповідно до ч. 6\~ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Своїми умисними протиправними діями [PERSON] заподіяв істотну шкоду водним ресурсам України на загальну суму 777 937 (сімсот сімдесят сім тисяч дев`ятсот тридцять сім) гривень, яка є істотною шкодою. Розрахунок суми збитків проведений ДІ ОНПС Придніпровського округу Державної екологічної інспекції Придніпровського округу відповідно до Постанови КМУ від 21.11.2011 № 1209 (із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ №1039 від 06.10.2021) "Такса для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України", а також підтверджується висновком судової інженерно-екологічної експертизи №1821/2048/23-27 від 24.05.2023, та становить 777 937 грн. Відповідно до інформації Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) від 02.06.2023 № 3-260-52, квитанції про сплату [PERSON] збитків нанесених державі не надходили, з позовною заявою, як юридична особа - потерпіла у вказаному кримінальному провадженні, не звертались. Таким чином шкода, завдана [PERSON] водним живим ресурсам у розмірі 777 937 грн. залишилася невідшкодованою. У червні 2023 року прокурор звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення з нього шкоди, заподіяної водним живим ресурсам в розмірі 777 937 грн. Вказані обставини справи підтверджуються належними та допустимими доказами. Оцінка суду (джерела права) та висновок суду: Відповідно до ст. 13 Конституції України та ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», в якій зазначається, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Відповідно до ст. 57 Закону України «Про тваринний світ», ст. 21 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» державний контроль у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, за провадженням рибогосподарської діяльності здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства. Відповідно до Положення про Державної екологічної інспекції Придніпровського округу, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України № 377 від 19.10.2020, Державна екологічна інспекція Придніпровського округу є міжрегіональним територіальним органом Держекоінспекції та виконує її завдання в межах Дніпропетровської та Кіровоградської областей щодо державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, зокрема про охорону, використання та відтворення водних біоресурсів. Відповідно до вимог п. 9 Положення Державна екологічна інспекція Придніпровського округу пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами. Частиною 1 ст. 59 Закону України «Про тваринний світ» визначено, що до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, у тому числі належить контролювати додержання встановленого порядку обліку тварин та обліку їх використання; вимагати від фізичних та юридичних осіб усунення порушень законодавства про охорону, використання і відтворення об`єктів тваринного світу; пред`являти позови про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствами, установами, організаціями та громадянами внаслідок порушення законодавства про охорону, використання і відтворення об`єктів тваринного світу. Відповідно до статті 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству за затвердженими таксами і методиками. Відповідно до статті 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Статтею 27 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. Відповідно до п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15 лютого 1999 р. (далі - Правила), забороняється лов водних живих ресурсів: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї, промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих та інших матеріалів усіх видів і найменувань. Пунктом 6.3. Правил передбачено, що застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства. Згідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ч.ч.1, 2 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні, зокрема, в перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог користування об`єктів тваринного світу. Відповідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. За змістом статей 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Відповідно до ч. 7 ст. 128 КПК України особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Відповідно до ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного Кодексу України, до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать, 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Згідно п. 7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного Кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини другої статті 67-1 цього Кодексу) є, зокрема, 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Таким чином, завдані природним ресурсам збитки сплачуються на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради в користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вищевказаному співвідношенні. Відповідно до\~ст.\~ст.12,\~81\~ЦПК України\~кожна сторона\~повинна довести\~ті обставини,\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог і\~заперечень,\~крім випадків\~встановлених цим\~Кодексом.\~Доказуванню підлягають\~обставини,\~які обґрунтовують\~заявлені вимоги\~чи заперечення\~або мають\~інше значення\~для ухвалення\~рішення у\~справі і\~щодо яких\~у сторін\~та інших\~осіб,\~які беруть\~участь у\~справі,\~виникає спір.\~Докази подаються\~сторонами та\~іншими особами,\~які беруть\~участь у\~справі.\~Доказування не\~може ґрунтуватися\~на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, повязаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та доведеними, а тому враховуючи, що вина [PERSON] , у заподіянні шкоди державі внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів в розмірі 777 937 гривень є доведеною судовим рішенням, що набрало законної сили, з врахуванням встановлених обставин та досліджених доказів, суд визнає позов обґрунтованим та приходить до висновку, що позовні вимоги про стягнення з відповідача майнової шкоди слід задовольнити. Відповідно до ч.6 ст. 141 ЦПК України, з відповідача належить стягнути судовий збір на користь держави в розмірі 11 669 грн. 10 коп. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved