Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-05 00:00:00

Зміст позовних вимог У березні 2021 року позивач - [PERSON] , через представника адвоката - Мацкевича Дениса Анатолійовича, звернулася до суду з позовною заявою до відповідача - [PERSON] . З урахуванням нової редакції позовної заяви позивач просить суд: - стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] завдані збитки у виді упущеної вигоди у розмірі 220 000,00 грн; - стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] завдані збитки у розмірі 110 000,00 грн; - визнати [PERSON] таким, що позбавлений права власності на квартиру [ADDRESS] . Позовні вимоги мотивовані тим, що [PERSON] , починаючи з 17.07.2020 є власником квартири [ADDRESS] , яку позивач набув в результаті проведених електронних торгів на підставі свідоцтва від 17.07.2020. 18.07.2020 позивач не зміг потрапити до квартири, оскільки в ній незаконно проживає [PERSON] , який стверджує, що він є законним власником квартири [ADDRESS] , а також в ній зареєстрований. Позивач стверджує, що відповідач не визнає право власності позивача, та вважає що його право власності не припинилось, у зв`язку з чим чинить перешкоди в користуванні майном, та не допускає позивача та його представників до квартири. До позивача неодноразово зверталися з пропозиціями укладення договору оренди квартири [ADDRESS] . Так, 01.08.2020 до позивача звернувся представник ТОВ «ДЖЕЙ БІ ІНВЕСТ» з пропозицією укладення договору оренди квартири [ADDRESS] , яка належить позивачу, на 11 місяців, зі сплатою орендної плати в розмірі 20 000,00 грн на місяць для проживання в ній працівників ТОВ «ДЖЕЙ БІ ІНВЕСТ». 02.08.2020 між позивачем та ТОВ «ДЖЕЙ БІ ІНВЕСТ» було укладено договір оренди квартири № 02/08/2020. Позивачу орендарем було передано грошові кошти у розмірі 220 000,00 грн за договором оренди. 02.11.2019 близько 15:00 год позивач з представником орендаря (ТОВ «ДЖЕЙ БІ ІНВЕСТ) прибули до квартири [ADDRESS] , однак замки були змінені [PERSON] , двері не відчиняли та відповідно позивач не зміг передати в користування орендарю квартиру в користування на виконання умов договору. Позивач повернув ТОВ «ДЖЕЙ БІ ІНВЕСТ» грошові кошти в розмірі 220000,00 грн та сплатив штраф в розмірі 50% від отриманої суми в момент підписання договору оренди в розмірі 110 000,00 грн на виконання умов договору. Позивач стверджує, що протиправними діями відповідача йому було завдано збитків на загальну суму 330 000,00 грн. Позиція сторони відповідача У відзиві на позовну заяву відповідач просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог та зазначає, що 28 листопада 2007 року відповідачем отримано кредит на придбання квартири [ADDRESS] , вартістю еквівалентною 139000 доларів США, яка в той же день була передана в іпотеку. Відповідач стверджує, що жодного разу не порушив умов кредитного та іпотечного договору та вчасно вносив платежі. Термін кредитного договору становив до 2032 року, а тому станом на 04.02.2020 він не мав простроченої заборгованості за кредитом, а поточна заборгованість становила всього 54 027,73 грн за основним зобов`язанням та 633,15 грн за відсотками. Проте при спробі здійснення чергового платежу за кредитним договором відповідач отримав відмову у проведенні транзакції та звернувся за роз`ясненнями до банку. Згідно з повідомленням «Дельта Банк» 04 лютого 2020 року банк відступив право вимоги за договором ТОВ «Мегаінвест Сервіс». Далі відповідач звернувся з листом до ТОВ «Мегаінвест Сервіс», в якому просив надати платіжні реквізити для виконання зобов`язань за кредитним договором. Проте з відповіді ТОВ «Мегаінвест Сервіс» відповідач дізнався про те, що відбулось звернення стягнення на предмет іпотеки у порядку ст. 38 Закону України «Про іпотеку». Як стало відомо відповідачу, директор ТОВ «Мегаінвест Сервіс» Мацкевич Д.А. 14.02.2020 (через 10 днів з моменту набуття права вимоги за кредитним договором) уклав зі своєю матір`ю - [PERSON] договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS] за 119 935,00 грн. Вказаний правочин від 14.02.2020 оскаржено відповідачем до Деснянського районного суду м. Києва, справа № 754/4514/20, а ухвалою суду від 22.04.2020 позов забезпечено шляхом накладення арешту на спірну квартиру. Відповідач вказує, що він продовжує бути зареєстрованим та на законних підставах проживати у спірній квартирі, адже судового рішення про його примусове виселення не існує. Під час апеляційного оскарження ухвали про забезпечення позову, а саме 17 липня 2020 року нотаріусом було видано свідоцтво про право власності на спірну квартиру, відповідно до якого власником квартири стала [PERSON] , як переможець електронних торгів, яка є тещею Мацкевича Д.А. (директора ТОВ «Мегаінвест Сервіс») за штучно створеними саме з цією метою борговими зобов`язаннями. Відповідач вказує, що у провадженні судів перебуває ряд справ, що пов`язані з даним спором, а саме: - справа № 754/4514/20, що перебуває в провадженні Деснянського районного суду м. Києва від 14.04.2020 за позовом [PERSON] до ТОВ «Мегаінвест Сервіс», [PERSON] , треті особи: [PERSON] , [PERSON] , про визнання договору купівлі-продажу нерухомого майна недійсним; - справа № 910/18068/20, що перебуває в провадженні Господарського суду м. Києва від 17.11.2020 за позовом ТОВ «Манімейстер» (директор Душина Є.В. ) до ТОВ «Мегаінвест сервіс», треті особи: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про зобов`язання не чинити перешкоди та про вселення до кв. [ADDRESS] уповноважених довіреністю осіб, в якій 01.04.2021, постановлено ухвалу про зупинення провадження до набрання законної сили, зокрема рішенням у справі № 759/5175/20; - справа № 754/5624/20, що перебувала в провадженні Деснянського районного суду м. Києва від 13.05.2020 за позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання осіб такими, що втратили право користування нерухомим майном, та зобов`язання не чинити перешкод. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 04.03.2021 позовну заяву [PERSON] залишено без розгляду; - справа № 754/3744/20 за позовом ТОВ «Мегіанвест Сервіс» до [PERSON] про стягнення штрафу за порушення умов договору іпотеки та кредитного договору, рішенням у вказаній справі у задоволенні позову відмовлено. У письмових поясненнях представник відповідача просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки [PERSON] не отримував від позивача вимогу про добровільне звільнення квартири [ADDRESS] . Постановою Київського апеляційного суду, від 27 вересня 2021 року у справі № 754/3744/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегаінвест Сервіс» до [PERSON] , [PERSON] , про стягнення штрафу та неустойки, судом встановлено наступне: відповідачем на спростування вимог позивача була надано копію договору про надання споживчого кредиту № 11259623000 від 28 листопада 2007 року, де в п. 1.4. зазначено, що кредит в іноземній валюті в розмірі 125000 доларів США надається для придбання квартири за адресою: [ADDRESS] , копія договору іпотеки № 71190 від 28 листопада 2007 року, за умовами якого предметом договору є вказана квартира, договір купівлі-продажу квартири від 28 листопада 2007 року, предметом якого є також квартири за адресою: [ADDRESS] , яка придбана [PERSON] за ціною 701950 грн, що еквівалентно 139000 доларів США. Зважаючи на встановленні судом обставини щодо суми отриманої [PERSON] в кредит для купівлі квартири (125 тис. дол. США) та суми, за яку фактично було придбано квартиру (139 тис. дол. США), представник відповідача констатує, що в іпотеку передано нерухоме майно, придбане не лише за кредитні кошти, а й за особисті кошти іпотекодавця. Представник відповідача вказує, що [PERSON] , починаючи з 04 червня 2020 року (дата подання заявки на участь у торгах) та реєстрації права власності на зазначену квартиру: - мала можливість з`ясувати у зареєстрованої особи підстави такого проживання, а також довідатися про його наміри щодо подальшого проживання у квартирі після її відчуження або про відмову від свого права та готовність звільнити квартиру у такому випадку; - знати або дізнатись із загальнодоступних ресурсів, а також пов`язаних осіб, в т.ч. пов`язаних родинними відносинами, про те що ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 22 квітня 2020 року у справі № 754/4514/20 було вжито заходи забезпечення позову, а саме накладено арешт на квартиру; - знати, що стосовно зазначеної квартири наявні незавершені судові спори, зокрема, цивільна справа № 754/4514/20 від 15.04.2020 за позовом [PERSON] до ТОВ «Мегаінвест Сервіс» та [PERSON] про визнання договору купівлі-продажу нерухомого майна недійсним; - знати, що на вказану квартиру накладено обтяження від 28.11.2007, внесеного до ЄДР речових прав на нерухоме майно приватним нотаріусом Черленюх Л.В. на підставі договору іпотеки, від 27.11.2007, вид обтяження: заборона на нерухоме майно; об`єкт нерухомого майна: квартира, [ADDRESS] ; - знати, що приватний виконавець Чулієв A.A. та боржник [PERSON] не мають і ні коли не мали доступу до квартири, у них відсутні ключі від вхідних дверей, не користувалися нею та не утримували її. Представником відповідача вказується, що позивачем не надано належних та допустимих доказів сплати коштів орендарем орендодавцю, а наданий акт розрахунку за Договором оренди квартири № 02/08/2020 є неналежним документом, який може підтвердити факт передачі коштів. Окрім того, позивач заявляє про упущену вигоду у зв`язку з розірванням договору оренди. Водночас, матеріали справи не містять письмової угоди про розірвання договору. Уматеріалах справи відсутні належні та допустимі докази сплати позивачем на користь ТОВ «ДЖЕЙ БІ ІНВЕСТ» штрафу в розмірі 110 000,00 грн. Рух справи Ухвалою суду від 02 квітня 2021 року вказану позовну заяву залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків, оскільки позивачем не виконано вимог ч. 3 ст. 175 ЦПК України. Від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків. Ухвалою суду від 13 травня 2021 року продовжено позивачу строк для усунення недоліків. Представником позивача подано клопотання на виконання ухвали суду від 13.05.2021 та надано нову редакцію позовної заяви, в якій зазначено третьою особою - Товариство з обмеженою відповідальністю «ДЖЕЙ БІ ІНВЕСТ». Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 08 червня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Визначено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження. 29 липня 2021 року відповідачем подано відзив на позовну заяву, у якому викладено клопотання про витребування доказів. 01 жовтня 2021 року відповідачем подано клопотання про приєднання доказів до справи та про витребування матеріалів господарської справи № 910/18068/20. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 12 жовтня 2021 року клопотання відповідача [PERSON] про витребування доказів задоволено. Витребувано з Господарського суду м. Києва копії позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Манімейстр» та доданих до неї договору оренди квартир від 15.10.2020 та договору суборенди квартир № 01/11-1 від 01.11.2020 у справі № 910/18068/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Манімейстер» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегаінвест Сервіс», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про зобов`язання вчинити дії. 17 листопада 2021 року від Господарського суду м. Києва надійшли копії матеріалів на виконання ухвали суду. Ухвалою суду від 22 червня 2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. 23 червня 2022 року від [PERSON] надійшло клопотання зупинення провадження у справі. 15 вересня 2022 року від представника відповідача надійшли письмові пояснення. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 15 вересня 2022 року клопотання [PERSON] про зупинення провадження у справі задоволено. Зупинено провадження у цивільній справі № 754/4852/21 за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, Товариство з обмеженою відповідальністю «ДЖЕЙ БІ ІНВЕСТ» про визнання особи такою, що втратила право власності, стягнення збитків та упущеної вигоди до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 754/14235/21 за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , Товариства з обмеженою відповідальністю «МЕГАІНВЕСТ СЕРВІС», приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Чулієва Атаджана Абдуназаровича, Державного підприємства «Сетам» про визнання недійсним протоколу проведення електронних торгів, про визнання недійсним акту приватного виконавця про проведення електронних торгів, про витребування квартири з чужого незаконного володіння. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 23 січня 2024 року поновлено провадження у цивільній справі № 754/4852/21 за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, Товариство з обмеженою відповідальністю «ДЖЕЙ БІ ІНВЕСТ» про визнання особи такою, що втратила право власності, стягнення збитків та упущеної вигоди. 19 лютого 2024 року від представника відповідача надійшло клопотання про долучення доказів. 06 травня 2024 року від представника відповідача надійшло клопотання про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує та просить суд їх задовольнити. У судове засідання 06 травня 2024 року учасники справи не з`явилися, повідомлялися про розгляд справи належним чином, що підтверджується матеріалами справи. Суд на підставі ч. 8 ст. 178 ЦПК України вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з неявкою учасників справи у судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Згідно з ч. 6 ст. 259 ЦПК України у виняткових випадках залежно від складності справи складання повного рішення (постанови) суду може бути відкладено на строк не більш як десять днів, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження - не більш як п`ять днів з дня закінчення розгляду справи. Відповідно до положень ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. У постанові Верховного суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2022 року у справі № 1519/2-5034/11 зазначено, що у передбачених нормами ЦПК України випадках повне судове рішення може відображати дату судового засідання, яким завершено судовий розгляд (відповідна дата вказана у вступній частині судового рішення) та дату складення повного судового рішення (відповідна дата вказана у резолютивній частині або після резолютивної частини судового рішення). У випадках, коли відбувається проголошення судового рішення, датою такого судового рішення є дата судового засідання, яким завершено судовий розгляд. І навпаки, якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи; з урахуванням розумності положення частини п`ятої статті 268 ЦПК України слід розуміти таким чином: у разі ухвалення судового рішення за відсутності учасників справи, суд повинен зазначати датою ухвалення ту дату, на яку було призначено розгляд справи, та вказувати у резолютивній частині дату складення повного судового рішення. Проте у разі зазначення судом датою ухвалення судового рішення дати складення повного судового рішення, внаслідок чого дата судового засідання та дата ухвалення судового рішення не співпадатимуть, це не є порушенням прав сторін. Фактичні обставини справи, встановлені судом З листа ТОВ «МЕГАІНВЕСТ СЕРВІС» № 23/07/20-1 від 23.07.2020 вбачається, що 28.11.2007 між Акціонерним комерційним інноваційним банком «УкрСиббанк», правонаступником якого був ПАТ «Дельта Банк», наразі є ТОВ «МЕГАІНВЕСТ СЕРВІС», та [PERSON] було укладено кредитний договір з фізичною особою № 014/ZB1A85/3/1 та одночасно з ним було укладено іпотечний договір № 014/ZB1A85/3/1» від 28.11.2007. У зв`язку з неналежним виконанням [PERSON] взятих на себе зобов`язань за «Договором про надання споживчого кредиту № 11259623000» та «Договором Іпотеки № 71190» від 28.11.2007, ТОВ «МЕГАІНВЕСТ СЕРВІС» задовольнив вимоги кредитора шляхом продажу предмету іпотеки: квартири [ADDRESS] у спосіб визначений ст. 38 Закону України «Про іпотеку». Відповідно між ТОВ «МЕГАІНВЕСТ СЕРВІС» та [PERSON] (новим власником) було укладено договір купівлі-продажу нерухомого майна від 14.02.2020. Також ТОВ «МЕГАІНВЕСТ СЕРВІС» після укладення вищевказаного договору від 14.02.2020 направляв вимогу до боржників щодо добровільного звільнення квартири [ADDRESS] . Відповідно до свідоцтва від 17 липня 2020 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Буглак О.Г. та зареєстрованого в реєстрі за № 1905, складеного на підставі Акта про проведені електронні торги приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Чулієвим А.Л. від 07 липня 2020 року, посвідчено, що [PERSON] належить на праві власності майно, що складається з трикімнатної квартири [ADDRESS] , вартість якої складає 847 980,00 грн, що раніше належало [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Золотих О.О. 14.02.2020 за реєстровим № 13, зареєстрованого в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Золотих О.О. 14.02.2020 за номером запису 35502518, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2031696880000, яке придбане [PERSON] за 847 980,00 грн. Матеріалами справи підтверджується, що [PERSON] зареєстрований та проживає за адресою: [ADDRESS] з 12.07.2012. З акту про не допуск до квартири [ADDRESS] від 18.07.2020, підписаного одноособово позивачкою, вбачається, що 18.08.2020 вона намагалась потрапити до квартири, але двері були зачинені. 02.08.2020 між позивачем та ТОВ «ДЖЕЙ БІ ІНВЕСТ» укладено договір оренди квартири [ADDRESS] , а саме квартири за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до акту розрахунків від 02.08.2020 за договором оренди № 02/08/2020 від 02.08.2020 ТОВ «ДЖЕЙ БІ ІНВЕСТ» передало позивачу грошові кошти у розмірі 220 000,00 грн. Згідно з актом про не допуск до квартири від 02.08.2020 потрапити до квартири [ADDRESS] - [PERSON] не вдалося, оскільки замки були замінені колишнім власником, а саме: [PERSON] та відповідно передати квартиру [ADDRESS] користування ТОВ «ДЖЕЙ БІ ІНВЕСТ» за для виконання умов договору оренди квартири № 02/08/2020 не вдалося. 04.08.2020 між позивачем та ТОВ «ДЖЕЙ БІ ІНВЕСТ» підписано акт про повернення грошових коштів та сплати штрафу за договором оренди № 02/08/2020 від 02.08.2020, відповідно до якого ТОВ «ДЖЕЙ БІ ІНВЕСТ» отримало від позивачки грошові кошти в розмірі 220000,00 грн та сплатив штраф в розмірі 50% від отриманої суми в момент підписання договору оренди в розмірі 110 000,00 грн на виконання умов договору. Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 17 лютого 2023 року у справі № 754/14235/21, з урахуванням ухвали суду від 20.02.2023 про виправлення описки, яке залишене без змін постановою Київського апеляційного суду від 16 січня 2024 року позов [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегаінвест сервіс», приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Чулієва Атаджана Абдуназаровича, Державного підприємства «Сетам», про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів, акту приватного виконавця про проведення електронних торгів та витребування квартири з чужого незаконного володіння задоволено: - визнано недійсними електронні торги, проведені державним підприємством «Сетам» із реалізації трикімнатної кв. [ADDRESS] , площею: 69,60 кв.м., лот № 422461. - визнано недійсним протокол № 422461 проведення електронних торгів, проведених 09.06.2020 державним підприємством «Сетам» із реалізації трикімнатної квартири [ADDRESS] , площею: 69,60 кв.м., лот № 422461. - визнано недійсним акт приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Чулієва Атаджана Абдуназаровича про проведення електронних торгів, проведених 09.06.2020 року державним підприємством «Сетам» із реалізації трикімнатної квартири [ADDRESS] , площею 69,60 кв.м., складений 07.07.2020 приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Чулієвим Атаджаном Абдуназаровичем, реєстраційний номер ВП в АСВП: [NUMBER]. - витребувано у власність [PERSON] від [PERSON] трикімнатну квартиру [ADDRESS] , площею 69,60 кв.м. Норми права та мотиви суду За змістом частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності є непорушним. Згідно зі статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Статтею 317 ЦК України визначено, що власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місце знаходження майна. Відповідно до частини першої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно з частиною першою та другої статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом. Статтею 391 ЦК України визначено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Зазначена норма матеріального права визначає право власника, у тому числі житлового приміщення або будинку, вимагати будь-яких усунень свого порушеного права від будь-яких осіб будь-яким шляхом, який власник вважає прийнятним. Визначальним для захисту права на підставі цієї норми права є наявність у позивача права власності та встановлення судом наявності перешкод у користуванні власником своєю власністю. При цьому не має значення, ким саме спричинено порушене право та з яких підстав. Аналіз наведених норм цивільного законодавства дає підстави для висновку про те, що у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права. Такий висновок зроблено Верховним Судом у постанові від 13 лютого 2023 року у справі № 127/15354/21 (провадження № 61-10380св22). Одним із способів захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди (пункт 8 частини другої статті 16 ЦК України). Згідно статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Шкода, завдана правомірними діями, відшкодовується у випадках, встановлених цим Кодексом та іншим законом. У частині другій статті 22 ЦК України визначено, що збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Тобто, збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ кредитора, яке пов`язане з утиском його інтересів, як учасника певних суспільних відносин і що виражається у зроблених ним витратах, у втраті або пошкодженні його майна, у втраті доходів, які він повинен був отримати. Як зазначено вище, збитки як правова категорія включають в себе й упущену (втрачену) вигоду (lucrum cessans), яка відрізняється від реальних збитків (damnum emergens) тим, що реальні збитки характеризують зменшення наявного майна потерпілого (проведені витрати, знищення і пошкодження майна тощо), а у разі упущеної вигоди наявне майно не збільшується, хоча і могло збільшитися, якби не правопорушення. Тобто упущена вигода відображає різницю між реально можливим у майбутньому потенційно отриманим майном та вже наявним майном. Для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди необхідна наявність усіх елементів складу цивільного (господарського) правопорушення: 1) протиправної поведінки особи (боржника); 2) збитків, заподіяних такою особою; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи і збитками; 4) вини особи, яка заподіяла збитки, у тому числі встановлення заходів, вжитих кредитором для одержання такої вигоди. За відсутності одного із елементів складу цивільного правопорушення не настає відповідальності з відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди (правові позиції, викладені у постанові Верховного Суду України від 04 липня 2011 року у справі № 3-64гс11 та постановах Верховного Суду від 09 жовтня 2018 року у справі № 908/2261/17, від 31 липня 2019 року у справі № 910/15865/14 та від 30 вересня 2021 року у справі № 922/3928/20). Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 17 лютого 2023 року у справі № 754/14235/21, з урахуванням ухвали суду від 20.02.2023 про виправлення описки, яке залишене без змін постановою Київського апеляційного суду від 16 січня 2024 року визнано недійсним акт приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Чулієва Атаджана Абдуназаровича про проведення електронних торгів, проведених 09.06.2020 державним підприємством «Сетам» та витребувано у власність [PERSON] від [PERSON] трикімнатну квартиру [ADDRESS] , площею 69,60 кв.м. Результатом визнання прилюдних торгів недійсними є те, що всі учасники правовідносин, які склалися в процесі здійснення виконавчих дій у межах виконавчого провадження, мають бути повернуті в стан, який передував проведенню прилюдних торгів. Оскільки у позивачки відсутнє право власності на квартиру [ADDRESS] , то відсутнє і порушене право щодо користування майном. Таким чином позовні вимоги є безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню.

Outcome: dismissed