Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-29 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача, в якому просить ухвалити рішення, яким визнати дійсним договір купівлі-продажу від 10.11.2003, укладеним між [PERSON] і [PERSON] , за яким остання придбала житловий будинок [ADDRESS] . В обґрунтування заявлених вимог посилається на те, що 10.11.2003 уклала з [PERSON] угоду купівлі-продажу вищевказаного будинку. Вказаний правочин був оформлений в приміщенні Вишевицької сільської ради та у вигляді письмового документу, а саме розписки, а також передано ключі від житлового будинку та правовстановлюючі документи на будинок. Під час укладання правочину продавець [PERSON] взяв на себе зобов`язання підготувати усі документи для нотаріального оформлення купівлі-продажу будинку, зокрема виготовити оновлений технічний паспорт на житловий будинок, у тому числі на присадибну земельну ділянку до цього будинку та ніші оригінали документів для нотаріального оформлення купівлі-продажу житлового будинку разом з господарськими спорудами. Позивач вселилася у житловий будинок за [ADDRESS] на підставі письмової розписки [PERSON] . Позивач неодноразово зверталася до [PERSON] з проханням з`явитись до нотаріуса для укладення договору купівлі-продажу житлового будинку, однак останній під приводом різних причин відкладав до прибуття нотаріуса та 01.01.2015 помер. Ухвалою від 20.12.2023 відкрито загальне позовне провадження у справі (а.с. 29). 05.01.2024 на адресу суду \~ \~ \~ \~надійшов відзив на позовну заяву від представника відповідача, в якому він зазначив, що заявлені позовні вимоги визнає повністю (а.с. 31-32). Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала з підстав зазначених в позовній заяві. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву про розгляд справи без його участі (а.с. 42). Заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов наступного. Відповідно до статей 1, 3 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення, в порядку позовного, наказного та окремого провадження, цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також справ, розгляд яких, в порядку цивільного судочинства, прямо передбачено законом. При цьому, слід зауважити, що, виходячи із загальних засад про неприпустимість свавільного втручання у сферу особистого життя людини; судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність, в порядку цивільного судочинства регулюються особисті немайнові та майнові відносини (цивільні відносини), засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників. Кожна особа, а у встановлених законом випадках, органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси, мають право в порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів; або прав, свобод та інтересів інших осіб, інтереси яких вони захищають, державних чи суспільних інтересів. Відмова від такого права є недійсною. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України і обраний позивачем. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, наданих сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. При цьому, суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи, для чого роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджає про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і допомагає здійсненню їхніх прав. В силу ст. 11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. З матеріалів справи вбачається, що 10.11.2003 [PERSON] написана розписка, відповідно до якої останній отримав від [PERSON] гроші в сумі 1000 грн. за житловий будинок (а.с. 7). [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 05.01.2015 (а.с. 23). Відповідно до довідки виданої 16.05.2023 за №345 виконкомом Вишевицької сільської ради Житомирського району Житомирської області [PERSON] дійсно уклала угоду з [PERSON] (заплатила за будинок 1000 руб), який знаходиться на території Вишевицької сільської ради за адресою: [ADDRESS] , угоду укладено в приміщенні Вишевицької сільської ради по розписці (а.с. 8). Згідно матеріалів справи право власності на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , зареєстровано за [PERSON] на підставі свідоцтва на право особистої власності на жилий будинок, виданого виконкомом Вишевицької сільської ради 04.10.1990 за №188 (а.с. 22). Відповідно до виписки з погосподарської книги Вишевицької сільської ради Житомирського району Житомирської області, а саме за 1986-1990 роки, 1991-1995 роки голова сім`ї [PERSON] помер [INFO] та з цього часу голова сім`ї [PERSON] померла [INFO] , з 2003 року голова домогосподарства [PERSON] (а.с. 9). З матеріалів справи встановлено, що позивач проживає за адресою: [ADDRESS] , веде особисте селянське господарство, обробляє землю, доглядає за обійстям, сплачує комунальні послуги (а.с. 10). За змістом статей\~15\~і\~16 ЦК України\~кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц вказала, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Частиною першою\~статті 48 ЦПК України\~визначено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами, та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами. За результатами розгляду справи суд приймає рішення, в якому, серед іншого, робить висновок про задоволення позову чи відмову в задоволенні позову вирішуючи питання про права та обов`язки сторін (позивача та відповідача). Відповідно до частин першої - четвертої\~статті 51 ЦПК України\~суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку. Визначення у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад (правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 28.10.2020 у справі № 761/23904/19, від 20.01.2021 у справі 203/2/19). Якщо заявлені позивачем вимоги безпосередньо стосуються прав та обов`язків іншої особи, яка не залучена до участі у справі в якості відповідача, ці вимоги не можуть бути розглянуті судом, оскільки лише за наявності належного складу відповідачів у справі суд у змозі вирішувати питання про обґрунтованість позовних вимог та вирішити питання про їх задоволення, без залучення таких належних відповідачів позовні вимоги вирішені бути не можуть. В пункті 39 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2020 року у справі № 304/284/18 (провадження № 14-517цс19) зазначено, що належним відповідачем має бути така особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги. Належним відповідачами в даній справі мають бути правонаступники [PERSON] , який був власником спірного житлового будинку, а також правонаступники [PERSON] , який отримав кошти за вказаний будинок, і тільки у випадку визнання спадщини після їх смерті відумерлою, належним відповідачем є Вишевицька сільська рада Житомирського району Житомирської області. Звернувшись з позовними вимогами до Вишевицької сільської ради Житомирського району Житомирської області, позивач не залучила до участі у справі інших відповідачів або ж співвідповідачів, не зважаючи на те, що вона була обізнана про власника спірного житлового будинку, а також про смерть особи, яка на думку позивача, ухилилась від нотаріального посвідчення договору купівлі-продажу житлового будинку за розпискою від 10.11.2003. До того ж позивачем не доведено, що спадщина після смерті [PERSON] та [PERSON] визнана відумерлою, тому належним відповідачем є Вишевицька сільська рада Житомирського району Житомирської області. Встановивши, що спірні правовідносини стосуються прав та обов`язків вищевказаних осіб, однак позивач не залучила їх до участі у цій справі як співвідповідачів, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову у зв`язку з неналежним суб`єктним складом у справі. За змістом пункту 1\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Учасники судового процесу та їхні представники, як зазначено у частині першій\~статті 44 ЦПК України, повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. На учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами. В контексті забезпечення права особи на доступ до правосуддя, суд звертає увагу на те, що позивач, користуючись належним чином своїми процесуальними правами, з урахуванням наведених вище обставин мала реальну можливість як звернутись із позовом до належних відповідачів, так і подати клопотання про залучення їх в якості співвідповідачів. Наведене узгоджується з постановою Верховного Суду у складі у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 21.11.2022 у справі № 754/16978/21. При ухваленні рішення із вищезазначених підстав суд вважає недоцільним робити аналіз іншим обставинам і доказам, досліджених в судовому засіданні, оскільки суд не розглядає обґрунтованість позовних вимог та не вирішує спір по суті. До того ж, позовні вимоги [PERSON] можуть стати предметом розгляду справи при повторному зверненні до суду з позовом до всіх належних відповідачів. Таким чином аналіз наведених норм права та встановлених в судовому засіданні обставин справи дає можливість зробити висновок про те, що позовні вимоги\~заявлені не до\~всіх осіб, чиїх прав та інтересів стосується предмет спору, а отже позовні вимоги [PERSON] задоволенню не підлягають. Суд не бере до уваги визнання позову відповідачем виходячи з положень\~ст. 263 ЦПК України, за якою рішення суду повинно грунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим, враховуючи, що в даному випадку визнання позову суперечить закону.

Outcome: dismissed