Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-28 00:00:00

01 грудня 2023 року представник позивача звернувся до суду з позовом в інтересах [PERSON] , в якому просить визначити позивачу додатковий строк два місяці, з дня набрання рішення законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] . В обґрунтування заявлених вимог, представник позивача посилається на те, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] . За життя спадкодавець склала заповіт, яким на випадок смерті заповіла належну їй на праві власності земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва розміром 15,07 га синам: [PERSON] , [PERSON] та онуками [PERSON] , [PERSON] . З січня 2012 року по день смерті [PERSON] постійно проживала у позивача, перебувала на його утриманні до дня смерті. Саме він займався її похованням. Оскільки спадкодавець проживала разом з позивачем та перебувала на його утриманні між спадкоємцями (відповідача) було прийнято рішення про відмову від спадкового майна на користь позивача. Протягом шести місяців з дня її смерті позивач до нотаріуса не звернувся. Зазначив, що строк був пропущений з поважних причин, пов`язаний з військовою агресією російської федерації проти України 24 лютого 2022 року, введенням в країні воєнного стану. Зазначені обставини стали об`єктивною перешкодою вчасно звернутися з заявою про прийняття спадщини. При зверненні до Вітовської державної нотаріальної контори Миколаївської області з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину позивачу було відмовлено оскільки ним пропущений шестимісячний строк, встановлений законом для подання заяви про прийняття спадщини. В зв`язку з тим, що позивач вважає поважними причини пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, вона звернулася до суду з позовом та просить його задовольнити. Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися. В матеріалах справи міститься заява позивача з проханням розглядати справу за його відсутності, заявлені позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, направив до суду заяву з проханням розглядати справу за його відсутності, проти задоволення позову не заперечує. Відповідач - [PERSON] в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи міститься заява його представника про розгляд справи без участі відповідача, проти задоволення позову не заперечує. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, направив до суду заяву з проханням розглядати справу за його відсутності, не заперечує проти задоволення позову. Третя особа Вітовська державна нотаріальна контора Миколаївської області до суду свого представника не направила, від державного нотаріуса до суду надійшов лист, в якому просить розглядати справу без представника нотаріальної контори на підставі наявних матеріалів і прийняття рішення на розсуд суду. Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, то, відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Справа розглядається в порядку загального позовного провадження про що постановлена відповідна ухвала 07 грудня 2023 року. 14 березня 2024 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Дослідивши матеріали справи, розглядаючи справу в межах заявлених вимог та на підставі наданих доказів суд встановив наступне. Відповідно до свідоцтва про смерть від 01 жовтня 2022 року, серії [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , актовий запис від 01 жовтня 2022 року № 327, складений Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Миколаївському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (а.с. 5). Після її смерті відкрилася спадщина. Ще за життя 07 липня 2008 року [PERSON] склала заповіт, посвідчений секретарем виконавчого комітету Краснознам`янської сільської ради Снігурівського району Миколаївської області за № 258, відповідно до змісту якого належну їй на праві власності земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Краснознам`янської сільської ради розміром 15,07 га рилля: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (а.с. 4). Позивач є сином спадкодавця, що підтверджується свідоцтвом про народження від 30 серпня 1956 року, серії [NUMBER] , в якому [PERSON] вказана в графі «мати» (а.с. 6). В якості доказу спільного проживання зі спадкодавцем з січня 2012 року по 01 жовтня 2022 року позивачем наданий акт постійного проживання від 18 жовтня 2023 року (а.с. 9), а також довідка Шевченківської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області від 26 жовтня 2023 року № 1-103 (а.с. 10). З огляду на квитанцію до прибуткового касового ордеру від 03 жовтня 2022 року (а.с. 7) та свідоцтва про поховання (а.с. 8) [PERSON] проводилося поховання матері [PERSON] Звернувшись до Вітовської державної нотаріальної контори Миколаївської області з заявою про прийняття спадщини позивачу було відмовлено, оскільки він на час відкриття спадщини не був зареєстрований разом зі спадкодавцем, пропустила строк для звернення з заявою. Рекомендовано для вирішення цього питання звернутися до суду (а.с.11). Інші спадкоємці вказані у заповіті звернулися до суду з заявами, в яких вказали, що не заперечують щодо задоволення позову. Спадкоємці, що мають право на обов`язкову частку відсутні. Як вбачається з відповіді завідувача Вітовської державної нотаріальної контори Миколаївської області від 29 грудня 2023 року № 880/01-09 та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 27 грудня 2023 року № 75294294 спадкова справа після смерті [PERSON] , померлої [INFO] не заводилася (а.с. 28,29). Статтею 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно зі статтею 1220 Цивільного кодексу України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до\~статті 1221\~ЦК України\~місцем відкриття\~спадщини є\~останнє місце\~проживання спадкодавця. Якщо\~місце проживання\~спадкодавця невідоме,\~місцем відкриття\~спадщини є\~місцезнаходження нерухомого\~майна або\~основної його\~частини,\~а за\~відсутності нерухомого\~майна -\~місцезнаходження основної\~частини рухомого\~майна. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом. Згідно зі статтею 1223 право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Відповідно до статті 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. На заповіт, як односторонній правочин розповсюджуються загальні норми цивільного законодавства стосовно підстав та наслідків визнання недійсності правочинів. Згідно зі статтею 1234 ЦК України право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Право на заповіт здійснюється особисто. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Як зазначено в частині 1 статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно зі статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, тобто смерті спадкодавця. Відповідно до частини 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може продовжити строк на подачу заяви про прийняття спадщини, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Як зазначено, у пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд вирішує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця для вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Предметом дослідження є поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд у своїй постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/14 висловив свою позицію, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що причини пропуску строку звернення із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини, вказані позивачем, є такими, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця для звернення до нотаріуса. Як на доказ поважності причини пропуску строку представник позивача посилається на вторгнення російських військ на територію України, військовою агресією російської федерації проти України 24 лютого 2022 року, введенням в країні воєнного стану. Крім цього, зазначив, що на початку вторгнення у м. Миколаєві були відключені реєстри нотаріальних дій, не працювали нотаріуси. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позивачем не надані докази наявності об`єктивних, непереборних обставин, що перешкодили її вчасному зверненні із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса. Разом з тим пунктом 1 частини 1 статті 49 ЦПК України передбачено право відповідача на визнання позову (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу. Як зазначено в частині 1 статті 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Відповідачі направили до суду заяву в якій позовні вимоги визнали, не заперечували щодо їх задоволення та визначення позивачу додаткового строку для звернення з заявою до нотаріуса. Враховуючи, що відповідачі направили до суду заяви в яких не заперечують щодо задоволення заявлених позовних вимог, позовні вимоги визнали, та це визнання не суперечить закону, так як визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини врегульовано частиною 3 статті 1272 ЦК України; визнання відповідачем позову не порушує прав інших осіб, наявний заповіт, складений на ім`я позивача та відповідачів; спадкоємці, що мають право на обов`язкову частку спадкового майна, відсутні, суд приходить до висновку, що позов є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Outcome: approved