Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-21 00:00:00

03.02.2021 між покупцем [PERSON] та продавцем ФОП [PERSON] укладено договір купівлі-продажу товару на відстані на офіційному сайті інтернет-магазину Rozetka Товариства з обмеженою відповідальністю «Розетка.УА», відповідно до якого продавець зобов`язався поставити стіл-трансформер «Неман Папа Карло білий», а [PERSON] зобов`язалася оплатити та прийняти вказаний товар на умовах передплати не менше 15% вартості, що підтверджується копією товарного чеку №0302 від 03.02.2021, видатковою накладною №0302 від 03.02.2021, повідомленням ТОВ «Нова пошта» про прибуття відправлення від ФОП [PERSON] до відділення №2 м. Краматорськ. 03.02.2021 [PERSON] попередньо сплатила 100% вартості товару, яка складає 5 277,00 грн, на умовах оплати частинами від АТ КБ «Приватбанк», що підтверджується документами АТ КБ «Приватбанк». 08.02.2021 відправлення зі столом-трансформером «Неман Папа Карло білий» від ФОП [PERSON] отримано [PERSON] , що підтверджується трекінгом відправлення Нова пошта 20450341370815. 15.02.2021 [PERSON] письмово повідомила ФОП [PERSON] про розірвання договору купівлі-продажу укладеного на відстані 03.02.2021 на підставі ч.4, ч.5 ст.13 ЗУ «Про захист прав споживачів» №1023-ХІІ від 12.05.1991 через те, що при відкритті упаковки було виявлено, що Товар надійшов без будь-яких супровідних документів, без заводського маркування, інструкції, паспорту, тощо, а також без документів про оплату та підтвердження укладення договору купівлі-продажу. Оскільки продавець не попереджав про необхідність перевірки їх наявності, а при огляді покупки у присутності кур`єрів очевидних фатальних недоліків упаковки та Товару виявлено не було. Товар у використанні не був, оскільки не підійшов за габаритами. При більш детальному огляду було виявлено, що у розкладеному вигляді Товар не стійкий, при невеликому навантаженні ніжки ковзають по підлозі, а стіл прогинається, що робить його непридатним для використання у якості «повноцінного обіднього столу», як було заявлено продавцем. Також були виявлені додаткові дефекти - неякісне покриття стільниці та ніжок, помітні лише на дотик: візуально гладка поверхня має дрібні зернисті включення, заусенці та пошкодження поверхні у вигляді сколу емалі діаметром приблизно 0,2 см. Просила вважати договір купівлі-продажу Товару від 03.02.2021 розірваним з дня отримання повідомлення, а також повернути не пізніше семи днів з дня розірвання договору кошти, отримані в оплату його придбання у сумі 5 277,00 грн. Зазначила спосіб повернення, місце повернення та просила узгодити з нею дату та час повернення. 17.02.2021 повідомлення про розірвання договору купівлі-продажу укладеного на відстані 03.02.2021 отримано ФОП [PERSON] 17.02.2021, що підтверджується інформацією про відправлення № 59000646471620 (ТОВ «Нова пошта»). ФОП [PERSON] повідомлення про розірвання договору купівлі-продажу проігнорувала. 26.02.2021 засобами електронного зв`язку [PERSON] повторно надіслала ФОП [PERSON] повідомлення про розірвання договору купівлі-продажу на електронну поштову скриньку останньої - [INFO] . 02.03.2021 відповідачем було відмовлено [PERSON] у задоволенні вимог з посиланням на відсутність доказів істотності недоліків товару, використання товару та неможливість повернути його у незмінному стані, що підтверджується відповіддю на повідомлення про розірвання договору купівлі-продажу №21020330946319. Положеннями статей 15, 16 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. У статті 1 Закону України "Про захист прав споживачів" визначено значення термінів, які вживаються в цьому законі, зокрема стаття містить визначення торговельного приміщення, як - майнового комплексу, який займає окрему споруду (офісне приміщення) або який розміщено у спеціально призначеній та обладнаній для торгівлі споруді, де суб`єкт господарювання здійснює діяльність з реалізації товару (п. 26) а також договір, укладений на відстані, - договір, укладений продавцем (виконавцем) із споживачем за допомогою засобів дистанційного зв`язку (п.8). Таким чином, Законом передбачено різні способи укладення договорів купівлі-продажу товарів, як то в торгівельному чи офісному приміщенні, або на відстані, або поза межами торгівельного або офісного приміщення, що в свою чергу має відмінності щодо порядку врегулювання спірних питань між продавцем та покупцем. В даній справі судом встановлено, та підтверджено наданими позивачем доказами, укладення 03.02.2021 між нею та відповідачем договору купівлі-продажу на відстані. Відповідно до частини 1 статті 509 ЦК України зобов`язання - це правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно з нормою статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. За приписами статті 673 ЦК України продавець повинен передати покупцеві товар, якість якого відповідає умовам договору купівлі-продажу. У разі відсутності в договорі купівлі-продажу умов щодо якості товару продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, придатний для мети, з якою товар такого роду звичайно використовується. У разі продажу товару за зразком та (або) за описом продавець повинен передати покупцеві товар, який відповідає зразку та (або) опису. Якщо законом встановлено вимоги щодо якості товару, продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, який відповідає цим вимогам. Згідно статті 675 ЦК України товар, який продавець передає або зобов`язаний передати покупцеві, має відповідати вимогам щодо його якості в момент його передання покупцеві, якщо інший момент визначення відповідності товару цим вимогам не встановлено договором купівлі-продажу. Договором або законом може бути встановлений строк, протягом якого продавець гарантує якість товару (гарантійний строк). Відповідно до положень ст. 6 Закону України «Про захист прав споживачів» продавець (виробник, виконавець) зобов`язаний передати споживачеві продукцію належної якості, а також надати інформацію про цю продукцію. Продавець (виробник, виконавець) на вимогу споживача зобов`язаний надати йому документи, які підтверджують належну якість продукції. Вимоги до продукції щодо її безпеки для життя, здоров`я і майна споживачів, а також навколишнього природного середовища встановлюються нормативно-правовими актами, в тому числі технічними регламентами. Відповідно до ст. 678 ЦК України покупець, якому переданий товар неналежної якості, має право, незалежно від можливості використання товару за призначенням, вимагати від продавця за своїм вибором: 1) пропорційного зменшення ціни; 2) безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк; 3) відшкодування витрат на усунення недоліків товару. У разі істотного порушення вимог щодо якості товару (виявлення недоліків, які не можна усунути, недоліків, усунення яких пов`язане з непропорційними витратами або затратами часу, недоліків, які виявилися неодноразово чи з`явилися знову після їх усунення) покупець має право за своїм вибором: 1) відмовитися від договору і вимагати повернення сплаченої за товар грошової суми; 2) вимагати заміни товару. Якщо продавець товару неналежної якості не є його виготовлювачем, вимоги щодо заміни, безоплатного усунення недоліків товару і відшкодування збитків можуть бути пред`явлені до продавця або виготовлювача товару. Статтею 8 Закону України «Про захист прав споживачів» визначено, що у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку недоліків споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством, має право вимагати: пропорційного зменшення ціни; безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк; відшкодування витрат на усунення недоліків товару, а у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку істотних недоліків, які виникли з вини виробника товару (продавця, виконавця), або фальсифікації товару, підтверджених за необхідності висновком експертизи, споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством і на підставі обов`язкових для сторін правил чи договору, має право за своїм вибором вимагати від продавця або виробника: розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми; вимагати заміни товару на такий же товар або на аналогічний, з числа наявних у продавця (виробника), товар. Приписами ч.2 ст.13 ЗУ «Про захист прав споживачів» встановлено, що перед укладенням договорів на відстані продавець (виконавець) повинен надати споживачеві інформацію про: 1) найменування продавця (виконавця), його місцезнаходження та порядок прийняття претензії; 2) основні характеристики продукції; 3) ціну, включаючи плату за доставку, та умови оплати; 4) гарантійні зобов`язання та інші послуги, пов`язані з утриманням чи ремонтом продукції; 5) інші умови поставки або виконання договору; 6) мінімальну тривалість договору, якщо він передбачає періодичні поставки продукції або послуг; 7) вартість телекомунікаційних послуг, якщо вона відрізняється від граничного тарифу; 8) період прийняття пропозицій; 9) порядок розірвання договору. У разі ненадання такої інформації суб`єкт господарювання несе відповідальність згідно із статтями 15 і 23 цього Закону. [PERSON] посилається на те, що поставлений відповідачем стіл має недоліки, а також їй не була надана інформація про товар. 24.05.2021 [PERSON] звернулася до Донецького відділення ННЦ «Інститут судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса» з заявою про проведення товарознавчого дослідження. Перед експертом було поставлене питання: «Які недоліки має стіл-трансформер Неман Папа Карло білий?». Згідно висновку експерта № 2969 від 27.08.2021 наданий на дослідження стіл-трансформер Неман Папа Карло білого кольору має різного роду недоліки (дефекти), невідповідність вимогам нормативних документів, що діють на території України: 1) на стільниці виявлені вирив та бульбашки під облицюванням, що не відповідають вимогам п.5.2.21 ДСТУ ГОСТ 16371:2016 «Меблі. Загальні технічні умови», оскільки на видимій поверхні меблів не допускається наявність таких дефектів; 2) габаритні розміри перевішують граничні відхилення від габаритних розмірів одиничних виробів меблів, що становить +-4 мм для виробів до 2000 мм включно, що регламентовано п.5.2.1 ДСТУ ГОСТ 16371:2016 «Меблі. Загальні технічні умови», по довжині виробу до 50 мм, по висоті на 24,9 мм.; 3) кришка столу має прогин, не утворюючи єдину площину стільниці. Стіл хиткий, при натисканні рукою ніжки столу рухаються у сторони. Наявність дефектів стільниці, перевищення габаритних розмірів - невідповідність функціональним, естетичним та споживчим показникам властивостей меблів, рівню використаних матеріалів та властивостей міцності; 4) спостерігається нестійке розташування виробу на поверхні (неповне зіткнення опор виробу з рівною горизонтальною поверхнею), що за характеристикою є виробничим дефектом. 5) відсутні маркувальні позначення, що суперечить вимогам п.п. 5.4.1, 5.4.2 ДСТУ ГОСТ 16371:2016 «Меблі. Загальні технічні умови», оскільки кожний меблевий виріб повинен мати маркування. 6) не має паспорту або будь-якого іншого документу, що додається до продукції - невідповідність до ст.7 ЗУ «Про захист прав споживачів». За формою та змістом даний висновок відповідає положенням статті 102 ЦПК України, його складено експертом, який має кваліфікацію судового експерта з правом проведення товарознавчих експертиз за спеціальністю «Визначення вартості машин, обладнання, сировини та товарів народного споживання», стаж експертної роботи з 2015, був попередженим про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку. Отже ураховуючи, що висновок експерта даний кваліфікованим та не заінтересованим у розгляді справи експертом та складений з урахуванням даних, отриманих під час натурного обстеження продукції, при цьому жодних належних та допустимих доказів на його спростування не надано, суд вважає його належним і допустимим доказом та покладає в обґрунтування свого рішення. З роз`яснень експерта Тарасютіної С.В. , які надані в судовому засіданні, судом встановлено, що недоліки - бульбашки, прогин, неповне зіткнення опор виробу з рівною горизонтальною поверхнею виключає можливість використання столу-трансформеру Неман Папа Карло за призначенням - як стіл. Відповідно до ч. 4 ст. 13 цього Закону передбачено, що у разі укладення договору на відстані споживач має право розірвати укладений на відстані договір шляхом повідомлення продавця (виконавця) про це протягом чотирнадцяти днів з моменту підтвердження інформації або з моменту одержання товару чи першої поставки товару. Якщо відповідно до абзацу другого частини третьої цієї статті підтвердження інформації не вимагається, споживач може розірвати договір протягом чотирнадцяти днів з моменту його укладення. У разі продажу матеріальних речей їх повернення також свідчить про розірвання договору. Якщо підтвердження інформації не відповідає вимогам частини третьої цієї статті, строк, протягом якого споживач має право розірвати договір, становить дев`яносто днів з моменту одержання такої інформації, або у разі продажу матеріальних речей - з моменту одержання товару або першої поставки товару. Якщо протягом цього строку підтвердження інформації було виправлене, споживач має право розірвати договір протягом чотирнадцяти днів з моменту одержання виправленого підтвердження. До договору, укладеного на відстані, застосовуються положення, передбачені частинами п`ятою - дев`ятою статті 12 цього Закону. (ч.7 ст.13 ЗУ «Про захист прав споживачів») В даній справі судом встановлено, що перед укладенням договору з [PERSON] 03.02.2021 відповідач не виконала вимоги ч.2 ст.13 ЗУ «Про захист прав споживачів». Відповідно до ст.12 ЗУ «Про захист прав споживачів» у разі реалізації продукції поза торговельними або офісними приміщеннями продавець (виконавець) повинен повернути сплачені гроші без затримки не пізніше тридцяти днів з моменту повідомлення споживачем про розірвання договору. Споживач має право не повертати продукцію або результати роботи чи послуги до моменту повернення йому сплаченої ним суми грошей. Стаття 678 ЦК України встановлює альтернативні права покупця, які виникають у нього у зв`язку з переданням товару неналежної якості. За приписами вказаної норми покупець, якому переданий товар неналежної якості, має право, незалежно від можливості використання товару за призначенням, вимагати від продавця за своїм вибором: 1) пропорційного зменшення ціни; 2) безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк; 3) відшкодування витрат на усунення недоліків товару. У разі істотного порушення вимог щодо якості товару (виявлення недоліків, які не можна усунути, недоліків, усунення яких пов`язане з непропорційними витратами або затратами часу, недоліків, які виявилися неодноразово чи з`явилися знову після їх усунення) покупець має право за своїм вибором: 1) відмовитися від договору і вимагати повернення сплаченої за товар грошової суми; 2) вимагати заміни товару. Якщо продавець товару неналежної якості не є його виготовлювачем, вимоги щодо заміни, безоплатного усунення недоліків товару і відшкодування збитків можуть бути пред`явлені до продавця або виготовлювача товару. Положення цієї статті застосовуються, якщо інше не встановлено цим Кодексом або іншим законом. Аналогічні правила встановлює ст.8 ЗУ «Про захист прав споживачів», якою передбачено, що у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку недоліків споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством, має право вимагати: пропорційного зменшення ціни; безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк; відшкодування витрат на усунення недоліків товару, а у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку істотних недоліків, які виникли з вини виробника товару (продавця, виконавця), або фальсифікації товару, підтверджених за необхідності висновком експертизи, споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством і на підставі обов`язкових для сторін правил чи договору, має право за своїм вибором вимагати від продавця або виробника: розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми; вимагати заміни товару на такий же товар або на аналогічний, з числа наявних у продавця (виробника), товар. Визначаючи, чи є істотними недоліки поставленого відповідачем столу, суд враховує положення пункту 12 частини 1 статті 1 Закону України «Про захист прав споживачів», де дане визначення істотного недоліку: істотний недолік - недолік, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, виник з вини виробника (продавця, виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією з нижченаведених ознак: а) він взагалі не може бути усунутий; б) його усунення потребує понад чотирнадцять календарних днів; в) він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором. Ураховуючи характер виявлених експертизою недоліків товару, їх значну кількість, висновки експерта про те, що виявлені дефекти виникли з вини виробника, призвели до неможливості використання товару за призначенням, та недоведеність відповідачем тієї обставини, що ці недоліки можливо усунути, суд дійшов висновку про те, що недоліки столу-трансформеру є істотними. Зважаючи на викладене, вимоги позивача про розірвання договору та стягнення з відповідача сплаченої за товар суми суд вважає обґрунтованими і доведеними та задовольняє їх. Стаття 611 ЦК України визначає, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Такими наслідками є, зокрема, сплата неустойки. За положеннями статті 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності. Правочин щодо забезпечення виконання зобов`язання вчиняється у письмовій формі (частина 1 статті 547 ЦК України). Відповідно до статті 549 цього Кодексу неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Частинами 1, 2 статті 551 ЦК України визначено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Якщо всупереч вимогам ст.12 ЗУ «Про захист прав споживачів» протягом установлених строків продавець (виконавець) не здійснює повернення сплаченої суми грошей за продукцію у разі розірвання договору, споживачеві виплачується неустойка в розмірі одного відсотка вартості продукції за кожний день затримки повернення грошей. (ч.9 ст.12 ЗУ «Про захист прав споживачів») Аналогічним чином врегульоване питання розірвання договору та повернення сплачених за продукцію коштів у Правилах продажу товарів на замовлення та поза торговельними або офісними приміщеннями, затверджених наказом Міністерством економіки України від 19.04.2007 № 183 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 16.10.2007 за № 1181/14448 (пункти 1.7., 1.8., 1.10., 1.13.). Отже наведені норми Закону України «Про захист прав споживачів» прямо передбачають право споживача на одержання пені за прострочення повернення сплаченої суми грошей при розірванні договору у разі реалізації продукції на відстані. Пункт 1.2. Правил продажу товарів на замовлення та поза торговельними або офісними приміщеннями дає визначення термінів, що уживаються у цих Правилах, а саме: дистанційна торгівля - форма продажу товарів поза торговельними або офісними приміщеннями, за якої вибір товару та його замовлення не збігаються у часі з безпосереднім передаванням вибраного товару споживачем; продаж товарів на замовлення - вид торгівлі, за якої споживач укладає договір купівлі-продажу товарів із продавцем на відстані за допомогою засобів дистанційного зв`язку або здійснює їх попереднє замовлення безпосередньо в продавця. За обставинами справи установлено, що між вибором і замовленням позивачем товару, який було здійснено після ознайомлення з наданими відповідачем пропозиціями, і безпосереднім передаванням замовленого товару пройшло 5 днів, тобто між сторонами виникли зобов`язання з дистанційного продажу товарів на замовлення. Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для стягнення з продавця на користь позивача пені, що передбачено Законом України «Про захист прав споживачів». Оскільки вартість столу становила 5 277 грн, а затримка повернення грошей станом на 22.04.2024 склала 1 153 дня (строк затримки рахується з моменту спливу 30 днів з моменту повідомлення споживачем про розірвання договору, тобто з 17.02.2021), розмір пені становить 60 843,81 грн (5 277х1%х1153). Разом з тим, згідно з частиною 3 статті 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Отже ураховуючи, що розмір нарахованої позивачем неустойки значно перевищує розмір збитків, суд, виходячи з принципів розумності та справедливості, вбачає підстави для зменшення розміру неустойки до розміру сплаченої позивачем та не повернутої відповідачем суми грошей, тобто до 5 277 грн. Щодо судових витрат суд зазначає наступне. Витрати, пов`язані із залученням експертів та проведенням експертизи, належать до судових витрат (стаття 133 ЦПК України). Висновок експерта може бути підготовлений як підставі ухвали суду про призначення експертизи, так і на замовлення учасника справи. У випадку подання учасником справи до суду висновку експерта, складеного на його замовлення, у такому висновку має бути зазначено, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Зокрема, інша сторона може подати до суду заяву про наявність підстав для відводу експерта, який підготував висновок на замовлення іншої особи, і у разі, якщо суд визнає наявність таких підстав, такий висновок не приймається судом до розгляду (стаття 102 ЦПК України). Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд враховує не те, коли замовлено експертизу та отримано висновок експерта - до чи після звернення позивача до суду з позовом, а те, чи пов`язані безпосередньо ці витрати з розглядом справи. Отже, відшкодування витрат за проведення експертизи не обмежується випадком її призначення та проведення після відкриття провадження у справі. Відтак сторона, на користь якої ухвалено рішення, має право на відшкодування витрат за експертизу, проведену до подання позову, якщо такі витрати пов`язані з розглядом справи, зокрема якщо судом враховано відповідний висновок експерта як доказ. В даній справі судом встановлено, що 24.05.2021 [PERSON] звернулася до Донецького відділення ННЦ «Інститут судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса» з заявою про проведення експертизи до подання позову і за результатами проведення експертизи складено висновок експерта № 2969 від 27.08.2021, який має кваліфікацію судового експерта з правом проведення товарознавчих експертиз за спеціальністю «Визначення вартості машин, обладнання, сировини та товарів народного споживання», стаж експертної роботи з 2015, був попередженим про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку. Відтак, даний висновок покладено в основу рішення суду по справі, а отже витрати на проведення вказаної експертизи пов`язані з розглядом справи, складають 3 500,84 грн. та понесені позивачем, що підтверджується квитанцією від 06.07.2021 №95837412. Враховуючи викладене суд приходить до висновку, що, відповідно до п.1 ч.2 ст.141 ЦПК України, з ФОП [PERSON] на користь [PERSON] підлягають стягненню витрати на проведення експертизи у розмірі 3 500,84 грн. Аналогічний правовий висновок викладено у постанові ВП ВС від 22.11.2023 у справі №712/4126/22. Згідно з ч.1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч.3 ст.22 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав. Відтак, з урахуванням часткового задоволення позову, стягненню з відповідача на користь держави підлягає сплачений судовий збір в розмірі 992 грн 40 коп. (за ставкою, яка діяла на момент звернення до суду.)

Outcome: partial