Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-23 00:00:00

06.03.2018 ПАТ КБ "ПриватБанк" звернулося до суду з позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] на\~користь ПАТ КБ "ПриватБанк" заборгованість у розмірі 11771,52 грн. за кредитним договором б/н від 02 червня 2014 року та\~судові витрати. В обґрунтування своїх вимог позивач в позовній заяві зазначив, що 02 червня 2014 ПАТ КБ\~"ПриватБанк" та [PERSON] уклали кредитний договір б/н від 02.06.2014, відповідно до якого відповідач отримала кредит у розмірі 5000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30,00 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом, з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Щодо змін кредитного ліміту Банк керується п. 2.1.1.2.3, 2.1.1.2.4 Умов та правил надання банківських послуг,\~де зазначено, що клієнт дає свою згоду, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням банку, і клієнт дає право банку в будь-який момент змінити (зменшити або збільшити) кредитний ліміт. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана ним заява разом з "Умовами та правилами надання банківських послуг", "Правилами користування платіжною карткою", і "Тарифами Банку" складає між ним та банком договір, що підтверджується підписом у заяві. ПАТ КБ "Приватбанк" свої зобов`язання за договором та угодою виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу кредит у розмірі встановленому договором. Відповідно до п.2.1.1.5.5 Умов надання банківських послуг, - позичальник зобов`язується погашати заборгованість за кредитом, відсотками за його використання, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах передбачених цим договором. Згідно п. 2.1.1.5.6\~\~Умов надання банківських послуг, - у разі невиконання зобов`язання за договором, на вимогу банку виконати зобов`язання з повернення кредиту, (у тому числі простроченого кредиту та Овердрафту) оплати винагороди банку. Власник карти зобов`язаний слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення Овердрафту, згідно п. 1.1.2.7 умов та правил надання банківських послуг. Відповідно до п. 2.1.1.7.6 умов та правил надання банківських послуг, - при порушенні позичальником строків платежів по кожному з грошових зобов`язань, передбачених цим договором більш ніж на 30 днів, позичальник зобов`язаний сплатити банку штраф в розмірі 500 грн. + 5% від суми позову. Відповідач не надав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору, таким чином відповідач зобов`язання за договором не виконав. У зв`язку з зазначеними порушеннями зобов`язання за кредитним договором відповідач станом на 15.02.2018 \~має заборгованість\~11771,52 грн., яка складається з наступного: 4126,17 грн.\~заборгованість за кредитом; 1855,89 грн.\~заборгованість по відсотках за користування кредитом; 4752,72 грн.\~заборгованість за пенею; а також штрафи відповідно договору: 500 грн.\~штраф (фіксована частина); 536,74 грн.\~штраф (процентна складова). Публічне акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань перейменовано у Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк». 06 березня 2018 року ПАТ КБ «ПриватБанк» звернулось до Софіївського районного суду Дніпропетровської області з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06 березня 2018 року, дана цивільна справа розподілена судді Шумській О.В.. 06 квітня 2018 року ухвалою судді Софіївського районного суду Дніпропетровської області Шумської О.В. відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 02 липня 2018 року ухвалою суду зупинено провадження у справі \~ \~ \~ \~за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" до [PERSON] про стягнення заборгованості до прийняття рішення у кримінальному провадженні №12017040750001342. 04 липня 2023 року суддею Софіївського районного суду Дніпропетровської області Шумської О.В. провадження у справі відновлено та призначено до розгляду на 09:00 годину 23 серпня 2023 року з викликом у судове засідання сторін. Розпорядженням керівника апарату Софіївського районного суду № 07 від 19.02.2024 призначено повторний автоматизований розподіл справи в зв`язку з тим, що рішенням Вищої ради правосуддя від 13.02.2024 № 412/0/15-24 суддю [PERSON] звільнено з посади судді Софіївського районного суду Дніпропетровської області у зв`язку з поданням заяви про відставку, що унеможливлює продовження розгляду справи, яка перебувала у її провадженні. Згідно протоколу\~повторного автоматизованого\~розподілу судової\~справи між\~суддями від\~19.02.2024,\~матеріали цивільної\~справи №\~193/268/18\~передано для\~розгляду судді\~Кравченко Н.О. Ухвалою судді Софіївського районного суду Дніпропетровської області Кравченко Н.О. від 04 березня 2024 року цивільну справу прийнято до свого провадження та призначено справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін на 24 квітня 2024 року о 09:00 годині. Представник позивача в судове засідання не з`явився, заявив\~клопотання про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечував. Відповідач в судове засідання у справі не з`явилася, також раніше надала заяву по факту списання грошових коштів в сумі 5000 гривень зареєстровано кримінальне провадження, яке наразі триває та винних не знайдено. Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності сторін по справі на підставі наявних у ній даних і доказів, згідно ч. 2ст. 158 ЦПК України, відповідно до якої особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, суд вважає позов частково обґрунтованим і таким, що підлягає частковому задоволенню за наступних підстав. Відповідно до ч.1ст.4 ЦПК України,кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно зі\~ст.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи, і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Стаття 13\~ЦПК України передбачає, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. В\~статті 15 Цивільного кодексу України\~зазначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. Отже, об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес, саме вони є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Згідно зі\~ст. 16 ЦК України,кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути:1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення;5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення;7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9)відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Крім того, згідно з частиною першоюстатті 81 ЦПК України,кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. За змістом частини першоїстатті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Судом встановлено, що 02.06.2014 ПАТ КБ\~"ПриватБанк" та [PERSON] уклали кредитний договір б/н від 02.06.2014, відповідно до якого відповідач отримав кредит у розмірі 5000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30,00 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом, з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що він був ознайомлений з "Умовами та правилами надання банківських послуг", "Правилами користування платіжною карткою", і "Тарифами Банку" (а.с. 5-32). На теперішній час, відповідач свої зобов`язання за вказаним кредитним договором не виконує, та станом на 15.02.2018 \~має заборгованість\~11771,52 грн., яка складається з наступного:4126,17 грн.\~заборгованість за кредитом; 1855,89 грн.\~заборгованість по відсотках за користування кредитом; 4752,72 грн.\~заборгованість за пенею; а також штрафи відповідно договору: 500 грн.\~штраф (фіксована частина); 536,74 грн.\~штраф (процентна складова). Останнє погашення відповідачем заборгованості за кредитним договором б/н від 02.06.2014 було здійснене 02.09.2017. Ці обставини підтверджуються розрахунком заборгованості ПАТ КБ\~"ПриватБанк" (а.с. 5-7). Згідно зі ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства. Згідно ч. 1 ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно ст. 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 ЦК України. Згідно ч. 3 ст. 549 ЦК України, пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Відповідно ст. 550 ЦК України, право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання. Згідно ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник який прострочив виконання зобов`язання\~на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів на встановлений договором або законом. Заперечення відповідача проти позову у зв`язку із реєстрацією кримінального провадження, суд не бере до уваги, враховуючи наступне. Згідно довідки № 5181 від 10.05.2018, наданої відповідачем, зазначено, що [PERSON] 11.05.2017 звернулася із заявою про вчинене кримінальне правопорушення здійснення крадіжки невідомою особою з банківської карти [NUMBER] в сумі 5000 грн. 12.04.2017 року (а.с.44). Суд зазначає, що дана заява про вчинене кримінальне правопорушення 12.04.2017 року не впливає на зобов`язання, взяте на себе при отриманні кредиту 02.06.2014 року, оскільки, згідно п. 1.1.2.1.25 клієнт зобов`язаний дотримуватись банківської таємниці. Пунктом 2.1.4.18 Умов та Правил передбачено, що відповідальність за усі операції, зроблені в мережі Інтернет по Картках, прив`язаних до Карткового рахунку Клієнта, покладається на клієнта. У разі виявлення факту несанкційованого доступу до Карткового рахунку через Інтернет Клієнт повинен подати заяву до Банку з цього питання. Банк, у свою чергу, представляє інтереси Клієнта у Міжнародній Платіжній системі з питання повернення санкційовано списаної суми. Заперечування операції по кредитній-картці можливе не більше 3-х разів, після чого Картка підлягає переоформленню відповідно до тарифів Банку ( п.2.1.4.21). Клієнт несе відповідальність у повному обсязі за всі операції, які супроводжуються авторизацією, до моменту письмової заяви Клієнта про блокування картки (рахунку) на рух коштів, номера мобільного телефону на надання банківських послуг. Відповідно п. 1.1.2.1.21. Клієнт зобов`язаний негайно повідомляти Банк шляхом дзвінка в колцентра (протягом 15 хвилин) інформацію, яка стала відома Клієнту про втрату / крадіжці картки, стікера PayPass, сім-карти мобільного телефону, несанкційованих транзакцій по його рахунках (а також по рахунках 3-их осіб). Згідно з п.14.3. ст.14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» порядок проведення емісії електронних платіжних засобів та здійснення операцій із їх використанням, у тому числі обмеження щодо порядку емісії та здійснення операцій із їх використанням, визначаються нормативно-правовими актами Національного банку України. Загальні вимоги Національного банку до емісії банками-резидентами, філіями іноземних банків електронних платіжних засобів і порядок здійснення операцій з їх використанням визначені Положенням про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженим постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705 (далі - Положення №705). Згідно з пунктом 14.12. статті 14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» та пунктом 1 розділу VI Положення №705 користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень. Пунктами 2, 5 розділу VI Положення № 705 встановлено, що користувач зобов`язаний надійно зберігати та не передавати іншим особам електронний платіжний засіб, ПІН та інші засоби, які дають змогу користуватися ним. Користувач зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які не виконувалися користувачем. Відповідно до п.7 розділу Х Положення № 705 контроль за рухом і цільовим використанням коштів за рахунками користувачів з використанням електронних платіжних засобів здійснюється власниками цих рахунків. За змістом п.6 розділу VI Положення № 705 та п.14.6. ст.14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. \~\~\~\~Надалі 22.12.2014 року відповідач за допомогою телефонного дзвінка на номер 3700 повідомив про нездійснені ними транзакції по переказу та зняттю коштів та попросив заблокувати платіжну карту. Блокування карти виконано об 22.12.2014 року. Але в даному випадку, остання операція з переказу коштів відбулась 2014-11-28 о 23:25:27 годині, й кошти були вже зараховані на користь отримувача через платіжну інтернен-ситему "WM FACTOR MONEY ORD" й знятті з карткового кредитного рахунку, оскільки Банк протягом 15 хвилин з моменту надання доручення про перерахунок коштів здійснює банківську операцію відповідно п. 2.3.2.12.3 Умов та Правил, а тому в даному випадку неможливо було відновити стан рахунку Відповідача через несвоєчасне повідомлення Банку. Умовами та Правилами надання банківських послуг, до яких приєднався позивач, підписавши Анкету-Заяву, встановлено, що відповідач повинен негайно повідомляти Банк шляхом дзвінка до Колцентру (протягом 15 хвилин) інформацію, що стала відома Клієнту про втрату/викрадення Карти, Стікеру PayPass, сім-карти мобільного телефону, несанкціоновані транзакції по його рахунках (а також по рахунках 3-іх осіб) (1.1.2.1.21). Відповідно до п.1.1.5.5. Банк не несе відповідальності у випадку, якщо інформація про рахунки Клієнта, Карту, контрольну інформацію Клієнта, відправленому в SMS - повідомленні ПіН - коді, Ідентифікаторі користувача, паролях системи Приват24, паролі (ніку) MobileBanking або проведених Клієнтом операціях стане відомо іншим особам внаслідок несумлінного виконання Клієнтом умов їхнього зберігання і використання та/або прослуховування або перехоплення інформації у каналах зв`язку під час використання цих каналів. Клієнт несе відповідальність у повному обсязі за всі операції супроводжуються авторизацією, до моменту письмової заяви Клієнта про блокування картки / рахунку / на рух коштів, номера мобільного телефону на надання банківських послуг (1.1.5.13). Держатель несе відповідальність за всі операції, що супроводжуються авторизацією, до моменту звернення Власника Карти в Банк та блокування Карти, і за всі операції, які не супроводжуються авторизацією, до моменту постановки Картки в СТОП-ЛИСТ Платіжною системою (1.1.5.29.). Банк не несе відповідальності перед Власником Карти за всі операції, у випадку передачі мобільного телефону, сім-карти, Стікеру PayPass третім особам (1.1.5.30.). Клієнт несе повну відповідальність за несанкціоноване отримання грошових коштів з карткового рахунку третіми особами (2.1.1.2.20.). Для здійснення операції електронної комерції чи мото-операції Власник картки повинен ввести тип Картки, номер Картки і термін дії Картки у відповідні поля запиту, а також іншу інформацію за потребою (2.1.1.10.13.). При здійсненні операції з використанням технології 3-D Secure з метою отримання динамічного пароля необхідною умовою для здійснення операції з Карткою є надання Клієнтом інформації про номер мобільного телефону. У випадку втрати / крадіжки мобільного телефону або зміну номера мобільного телефону, на номер якого Банком направляються динамічні паролі, Клієнт зобов`язується негайно інформувати Банк. Відповідно до статті 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Отже, наявність кримінального провадження за заявою [PERSON] про крадіжку грошових коштів з карткового рахунку може бути підставою для звернення її у якості потерпілої з цивільним позовом про відшкодування матеріальної шкоди у кримінальному провадженні та не є підставою для відмови у задоволенні даного позову. Згідно ст. 549 ЦПК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасного виконання грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.Тобто пеня - це санкція, яка нараховується з першого дня прострочення й до тих пір поки зобов`язання не буде виконано. Її розмір збільшується залежно від продовження правопорушення.Правова природа пені така, що позовна давність до вимог про її стягнення обчислюється по кожному дню (місяцю), за яким нараховується пеня, окремо. Право на позов про стягнення пені за кожен день (місяць) виникає щодня (щомісяця) на відповідну суму, а позовна давність обчислюється з того дня (місяця), коли кредитор дізнався або повинен був дізнатися про порушення права.\~\~Отже аналіз норм ст. 266, ч. 2 ст. 258 ЦК України дає підстави для висновку про те, що стягнення неустойки (пені, штрафу) обмежується останніми 12 місяцями перед зверненням кредитора до суду, а починається з дня (місяця), з якого вона нараховується, у межах строку позовної давності за основною вимогою. По даній справі пеня нарахована за правилами ст. 549 ЦК України з 01.09.2017 по 15.02.2018. Статтею 610 Цивільного кодексу України\~передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). За змістом статей\~599\~та\~625 Цивільного кодексу України\~боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання, яке припиняється виконанням, проведеним належним чином. Згідно п.2.1.1.7.6 Умов надання банківських послуг - при порушенні позичальником строків платежів по кожному з грошових зобов`язань, передбачених цим договором більш ніж на 30 днів, позичальник зобов`язаний сплатити банку штраф в розмірі 500 грн. + 5%, що розраховано банком як 500 грн.\~штраф - фіксована частина штрафу; та розрахована сума 536,74грн.- \~штраф процентної складової (5%). За даною вимогою суд зазначає наступне. За\~ст. 546 ЦК України, виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності. Договором або законом можуть бути встановлені інші види забезпечення виконання зобов`язання. За ч. 1, ч. 3 ст.\~549, ч. 2 ст.\~551 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. За ч. 1\~ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. Оскільки Договором сторонами визначено розмір неустойки у виді пені та її розмір, з огляду на викладений висновок суду щодо невиконання відповідачем основного зобов`язання - наявні підстави для висновку про правомірність нарахування пені за несвоєчасність виконаного зобов`язання. Однак, відсутні підстави для правомірності нарахування відповідачу штрафів. Так, за положеннями\~ст.61 Конституції, ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Отже, чинним законодавством запроваджено заборону одночасного застосування подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Умовами Договору від 02.06.2014 передбачено, що як пеня, так і штраф фактично застосовуються за прострочення зобов`язання за один той самий період. З наведеного вбачається, що відповідальність боржника у виді неустойки (окремо штрафу, й пені) запроваджена за одне й те саме правопорушення - прострочення зобов`язань позичальника щодо повернення кредиту та сплати нарахованих процентів та за один той самий період. Таким чином, позовні вимоги про одночасне стягнення з відповідача пені та штрафу за порушення строків повернення кредиту та сплати процентів є неправомірними, виходячи із заборони застосування подвійної відповідальності за одне й те саме правопорушення. Отже, в частині стягнення нарахованої банком суми штрафу не підлягає задоволенню. З урахуванням викладеного, з відповідача на користь позивача має бути стягнуто заборгованість за кредитним договором в сумі 10734 (десять тисяч сімсот тридцять чотири) гривні 78 копійки, яка складається з наступного: 4126,17 грн.\~- заборгованість за кредитом; 1855,89 грн.\~- заборгованість за відсотками за користування кредитом; 4752,72 грн.\~заборгованість за пенею. Відповідно ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача необхідно також стягнути судові витрати у справі пропорційно задоволених позовних вимог в розмірі 91.19%, що складає 1606,77 грн.

Outcome: partial