Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-29 00:00:00

У листопаді 2023 року Акціонерне товариство «Страхова компанія «ІНГО» звернулось до Святошинського районного суду м. Києва із позовною заявою до [PERSON] про стягнення грошових коштів, сплачених в якості матеріальної шкоди в розмірі 15 535,03 гривні. Крім того, позивач просив стягнути із відповідача на свою користь суму сплаченого судового збору в розмірі 2 684,00 гривень. Позовні вимоги позивач обґрунтовував тим, що між [PERSON] та позивачем був укладений Договір страхування майна та відповідальності власника (користувача) квартири (житлового приміщення) №310101250.22, за яким застраховано майно, а саме квартира, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . В період дії договору страхування, 13.03.2023 року у застрахованій квартирі за адресою: [ADDRESS] , мало місце залиття квартири, в результаті чого застрахована квартира була пошкоджена. Згідно Акту про залиття від 13.03.2023 року «Житло-будівельний кооператив «Дніпро», залиття сталося по причині поломки пральної машини під час прання, яка була встановлена в приміщенні кухні квартири [ADDRESS] . Власником зазначеної квартири [ADDRESS] є [PERSON] . Після цієї події [PERSON] , звернулася до АТ «СК «ІНГО» із Заявою про виплату страхового відшкодування за подією, яка мала місце 13.03.2023 року. Оскільки, даний випадок є страховим, за договором страхування №310101250.22, страховиком вищевказана заява була прийнята та здійснені дії по встановленню всіх обставин події, визначенню розміру збитку та виплаті страхового відшкодування. Так, АТ «СК «ІНГО», на підставі зібраних документів по справі, враховуючи умови договору страхування, здійснило виплату страхового відшкодування в розмірі 15 535,03 грн. Оскільки відповідач є відповідальною особою за належне використання, експлуатацію та схоронність системи водопостачання, що знаходиться в його квартирі, то позивач набув права вимоги відшкодування збитків до відповідача. З метою досудового врегулювання спору, позивачем був надісланий лист відповідачу з вимогою щодо відшкодування шкоди 30.05.2023 року та повторно 26.07.2023 року. Станом на сьогоднішній день, відповідач так і не відшкодувала завданої шкоди на користь позивача. У зв`язку із викладеним просили задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. У відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючу суддю Горбенко Н.О. Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 29 листопада 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду і відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Відповідачу [PERSON] ухвала про відкриття провадження у справі та копія позовної заяви з додатками направлялась на її зареєстроване місце проживання, згідно відомостей Відділу з питань реєстрації місця проживання / перебування фізичних осіб Святошинської РДА - [ADDRESS] (а.с. 24). Згідно наявних у матеріалах справи доказів, поштовий конверт повернувся до суду без вручення. На довідці про причини повернення / досилання стоять відмітки «повертається» та «за закінченням терміну зберігання». Суд повторно направив ухвалу про відкриття провадження у справі на зареєстроване місце проживання відповідача. Поштовий конверт повторно повернувся до суду без вручення. На довідці про причини повернення / досилання стоять відмітки «повертається» та «за закінченням терміну зберігання». Частина 1 статті 131 ЦПК України зобов`язує учасників судового процесу повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. Поштові відправлення залежно від технології приймання, обробки, перевезення, доставки/вручення поділяються на такі категорії: прості, рекомендовані, без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю. Рекомендовані поштові картки, листи та бандеролі з позначкою «Вручити особисто», рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка» приймаються для пересилання лише з рекомендованим повідомленням про їх вручення (пункти 11 та 17 Правил надання послуг поштового зв`язку). Рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час видачі у приміщенні об`єкта поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім`ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу (пункт 99 Правил надання послуг поштового зв`язку). Відповідно до пунктів 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, у разі неможливості вручення одержувачам поштові відправлення зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом одного місяця з дня їх надходження. Поштові відправлення повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику у разі, зокрема, закінчення встановленого строку зберігання. Встановлений порядок надання послуг поштового зв`язку, доставки та вручення рекомендованих поштових відправлень, строк зберігання поштового відправлення забезпечує адресату можливість вжити заходів для отримання такого поштового відправлення та, відповідно, ознайомлення з судовим рішенням. У постановах від 14.08.2020 року та від 13.01.2020 року у справі №910/22873/17 Верховний суд зазначав, що у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі. Суд також звертає увагу, що листи, що повернулися з відміткою довідкою поштового відділення про причину повернення - «за закінченням терміну зберігання» або «інші причини», є належно врученими. Звісно ж, за умови, що їх було направлено на адресу, вказану в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (щодо юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців) або на адресу місця реєстрації (щодо фізичних осіб) чи на адресу, самостійно зазначену стороною як адреса для листування. Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23 січня 2023 року у справі № 496/4633/18 (провадження № 61-11723св22). Судом враховується рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 року № 17-рп/2011 згідно яких у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі за адресою, вказаної в матеріалах справи (зокрема позовній заяві) яка відповідає місцю реєстрації відповідача, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене йому належним чином. Суд зауважує, що наразі у суду відсутні можливості сповіщення відповідача за допомогою інших засобів зв`язку, а подальші, додаткові дії щодо направлення виклику відповідачу до суду за місцем його реєстрації призведуть лише до несвоєчасності розгляду справи. Правом на подання відзиву у встановлений судом строк відповідач не скористався, про наслідки ненадання учасником справи заяв по суті справи у встановлений судом строк був повідомлений в ухвалі про відкриття провадження у справі. Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Станом на дату розгляду справи на адресу суду клопотання про розгляд справи у загальному позовному провадженні чи про розгляд справи за участю сторін учасниками справи не подавалися. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. З урахуванням ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у зв`язку із розглядом справи без повідомлення (виклику) сторін. Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] є власницею квартири за адресою: [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу квартири, серія та номер: 4863, виданий 04.07.2006 року, видавник: Русанюк З.З. Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу (а.с. 9, 10, 11). 13 березня 2023 року за адресою: [ADDRESS] , трапилось залиття квартири, яке перебувало у власності [PERSON] та на момент залиття було застраховане АТ «СК «ІНГО» на підставі договору №310101250.22 від 12.09.2022 року добровільного страхування майна та відповідальності власника (користувача) квартири (житлового приміщення) (а.с. 5-6). Залиття квартири за адресою: [ADDRESS] сталося по причині поламки пральної машини під час прання; пральна машина встановлена в приміщенні кухні квартири [ADDRESS] , що підтверджується актом про залиття від 13 березня 2023 року, що складений Житлово-будівельним кооперативом «ДНІПРО» Святошинського району м. Києва. Внаслідок залиття квартири за адресою: [ADDRESS] зафіксовано наступні наслідки: 1) в кухні: на підлозі - залишки воли на плитці; на стелі, в центрі, навкруги люстри - волога пляма діаметром 0,3 м; на стіні, що межує із вбиральнею, від кута кухні в напрямку дверного пройому під стелю - волога пляма площею 1,6 х 0,3 м.кв., відклеївся верх шпалерів, залитий розподільчий електричний короб; у лівому куті кухні біля вікна на стелі - волога пляма площею 0,2 х 0,2 м.кв.; 2) у вбиральні: у правому кутку біля вхідних дверей - на стелі волога пляма площею 0,2 х 0,2 м.кв.; на стіні під стелею - вологі шпалери на площі 0,2 х 0,2 м.кв. (а.с. 12). 13 березня 2023 року [PERSON] звернулась до голови правління АТ «СК «ІНГО» із повідомленням про настання страхового випадку, який мав місце 13 березня 2023 року (а.с. 7). Для визначення завданої матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири за адресою: [ADDRESS] було складено звіт № 1628 про оцінку вартості прямого матеріального збитку, завданого страхувальнику пошкодженням оздоблення приміщень (дата оцінки: 13.03.2023 року; дата складання: 23.03.2023 року) (а.с. 13-16). Відповідно до звіту № 1628 про оцінку вартості прямого матеріального збитку, завданого страхувальнику пошкодженням оздоблення приміщень, вартість майнового збитку становить з врахуванням ПДВ 20%: 16 535,03 гривні (а.с. 13-16). Квартира за адресою: [ADDRESS] на момент залиття станом на 13 березня 2023 року була застраховане АТ «СК «ІНГО» за Договором добровільного страхування майна та відповідальності власника (користувача) квартири (житлового приміщення) №310101250.22 від 12.09.2022 року. 29 березня 2023 року [PERSON] звернулась до голови правління АТ «СК «ІНГО» із заявою на виплату страхового відшкодування у розмірі 16 535,03 гривні (а.с. 8). АТ «СК «ІНГО» факт залиття в квартирі за адресою: [ADDRESS] , визнало страховим випадком та виплатило страхове відшкодування у розмірі 15 535,03 гривень, що встановлено із акту огляду №1628 від 16 березня 2023 року, страхового акту №12 про врегулювання страхового випадку, розпорядження на виплату страхового відшкодування №12 від 29 березня 2023 року та видаткового касового ордеру від 30 березня 2023 року у своїй сукупності (а.с. 17, 18, 19). Згідно зі ст. 979 ЦК України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору. Відповідно до ст. 993 ЦК України до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки. Згідно зі ст. 27 Закону України «Про страхування» до страховика, який виплатив страхове відшкодуванняза договором майнового страхування, в межах фактичних затрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за заподіяний збиток. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Факт залиття з вини відповідача в квартирі за адресою: [ADDRESS] , власником якої є особа, якій позивач виплатив страхове відшкодування ( [PERSON] ), підтверджується актом про залиття від 13 березня 2023 року Житлово-будівельного кооперативу «ДНІПРО» Святошинського району м. Києап, у якому зазначено, що залиття сталося по причині поламки пральної машини під час прання, яка встановлено в кухні квартири [ADDRESS] . Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Як вбачається із акту про залиття квартири від 13 березня 2023 року, останній складений в присутності як представника квартири [ADDRESS] , так і в присутності представника квартири [ADDRESS] . Зазначені у вказаному акті обставини відповідачем не спростовані. Згідно з умовами Договору, до переліку страхових випадків належить страхування квартири: пошкодження, загибель або втрати застрахованого майна, а саме: оздоблення, комунікацій та вмісту відповідно до п.п. 2.1.2., 2.1.3, 2.1.4 Умов Договору страхування внаслідок наступних страхових ризиків: Пожежі, Пошкодження димом; Удару блискавки; Вибуху газу, що використовується для побутових потреб; Падіння пілотованих літаючих об`єктів; Стихійних лих; Пошкодження технічною водою; Протиправних дій третіх осіб; Крадіжка зі зломом; грабежу; розбою. Франшиза безумовна за кожним страховим випадком складає 1 000,00 грн. Відповідно до звіту № 1628 про оцінку вартості прямого матеріального збитку, завданого страхувальнику пошкодженням оздоблення приміщень (дата оцінки: 13.03.2023 року; дата складання: 23.03.2023 року), вартість майнового збитку, завданого квартирі за адресою: [ADDRESS] , склала 16 535,03 гривень. Розмір страхового відшкодування склав: 15 535,03 гривень (16 535,03 гривень розрахований розмір страхового відшкодування - 1 000,00 гривень франшиза), які були виплачені страховою компанією [PERSON] . Позивачем надано достатньо доказів, на підставі яких суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявності правових підстав для стягнення з відповідача [PERSON] на користь АТ «СК «ІНГО» 15 535,03 гривень, з вини якої було завдано матеріальних збитків [PERSON] , що було визнано страховим випадком та виплачено останній страховою компанією у вигляді страхового відшкодування у сумі 15 535,03 гривень. Отже, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі. Щодо судових витрат суд зазначає наступне. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Позивач надає суду платіжну інструкцію №20016 від 22 вересня 2023 року, зі змісту якої вбачається, що АТ «СК «ІНГО» здійснило платіж у розмірі 2 684,00 грн. із призначенням платежу «… Судовий збір, за позовом АТ СК ІНГО до Пінчук Руслана, Святошинський районний суд міста Києв» (а.с. 4). Зважаючи на положення ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, судові витрати у межах сплаченого судового збору підлягають стягненню із Відповідача у розмірі 2684,00 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved