Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-24 00:00:00

І. Виклад позиції позивача. Представник позивач, діючи в інтересах [PERSON] звернувся до суду з вказаною позовною заявою до відповідача, в якій просив визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , терміном у один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] , [INFO] , якому на момент смерті належала квартира, що знаходить за адресою: [ADDRESS] . 03 січня 2024 року позивач звернувся до приватного нотаріуса ХМНО Шевченко Н.В., з метою отримання спадщини, але отримав відмову у вчиненні означеної нотаріальної дії у зв`язку з пропуском 6-місячного строку для прийняття спадщини.. Вказує, що встановлений законом строк на прийняття спадщини пропущено з поважних причин, оскільки через постійні обстріли міста Херсон, був вимушений з родиною виїхати з дому. Звернувся до нотаріуса 03.01.2024 року із заявою про прийняття спадщини, однак, через необхідність отримання відповідей на запити нотаріуса до державних органів, 12.01.2024 року нотаріус відмовив у зв`язку із пропуском строку, що призвело до неможливості реалізувати свої спадкові права. Вказані обставини вважає поважними для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, а тому звернувся до суду з вказаним позовом. ІІ. Виклад позиції відповідача. Представник Херсонської міської ради Херсонської області 02.02.2024 року через підсистему «Електронний суд» [PERSON] подав клопотання про проведення розгляду справи без участі представника відповідача, при вирішення справи покладався на розсуд суду. Представник відповідача Херсонської міської військової адміністрації Херсонського району Херсонської області Гостєв А.В. 24.02.2024 року через підсистему «Електронний суд» подав відзив на позовну заяву за змістом якого просив відмовити у задоволенні позовних вимог у зв`язку із недоведеністю поважності причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини. ІІІ. Процесуальні дії суду у справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 23.01.2024 року, провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 06.02.2024 року. Ухвалами Херсонського міського суду Херсонської області від 06.02.2024 року задоволено клопотання представника позивача, до участі у справі залучено у якості співвідповідача Херсонську міську військову адміністрацію Херсонського району Херсонської області та витребувано від приватного нотаріуса ХМНО Шевченко Н.В. та з відділу реєстрації місця проживання осіб Департаменту адміністративних послуг Херсонської міської ради та з Центру надання адміністративних послуг м. Херсона інформацію, відомості та докази, наступне судове засідання у справі призначено на 21.02.2024 року. 22.02.2024 року на електронну адресу суду від відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб Департаменту адміністративних послуг ХМР надійшла інформація витребувана судом. 24.02.2024 року від представника відповідача Херсонської міської військової адміністрації Херсонського району Херсонської області Гостєва А.В. надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог. 11.03.2024 року від Центру надання адміністративних послуг м. Херсона надійшла інформація витребувана судом. 08.04.2024 року від приватного нотаріуса ХМНО Шевченко Н.В. надійшла копія спадкової справи №1/2024, відкритої після смерті [INFO] [PERSON] 08.04.2024 року від сторони позивача надійшло клопотання про закриття підготовчого провадження і призначення справи до судового розгляду, питання про що клопотали вирішити без участі сторони позивача. Ухвалою Херсонського міського суду від 08.04.2024 року закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду за суттю на 25.04.2024 року. У судове засідання у час призначений для розгляду справи позивач та його представник не з`явилися, через канцелярію суду представником позивача 25.04.2024 року подано заяву про розгляд справи без участі позивача та його представника, позовні вимоги підтримав просив їх задовольнити. У судове засідання у час призначений для розгляду справи представник відповідача [PERSON] не з`явився, у раніше поданій через підсистему «Електронний суд» заяві просив розгляд справи провести без участі представника відповідача Херсонської міської ради. У вирішенні справи покладався на розсуд суду. У судове засідання представник відповідача Херсонської військової адміністрації Херсонського району Херсонської області Гостєв Антон Володимирович не з`явився, через підсистему «Електронний суд» 23.04.2024 року подав заяву про розгляд справи у його відсутності при вирішенні справи просив врахувати відзив на позовну заяву. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Таким чином, враховуючи згоду позивача та відповідачів на розгляд справи у їх відсутності, та наявності в матеріалах справи відзиву у якому викладена позиції відповідача щодо заявленого позову, суд постановив розглянути справу за відсутності учасників справи, крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані сторонами докази та повідомлені ними обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. Батьком [PERSON] , [INFO] є [PERSON] , про що 12.08.1992 року міським відділом ЗАГС м. Нова Каховка Херсонської області складено відповідний актовий запис №515 та 12.08.1992 року видано свідоцтво про народження серії [NUMBER] . [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , про що 24.05.2023 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) складено актовий запис №690 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . Відповідно до Витягу та інформації №14-04-10/857 від 15.02.2024 року наданого на запит суду відділом реєстрації місця проживання фізичних осіб Департаменту адміністративних послуг Херсонської міської ради, [PERSON] , [INFO] дійсно проживав та був зареєстрований на день смерті за адресою: [ADDRESS] , інформація щодо реєстрації інших осіб, відповідно до відомостей реєстру територіальної громади, відсутня. Відповідно до штемпеля у паспорті громадянина України серії [NUMBER] [PERSON] , зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Постановою від 20.01.2024 року приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Шевченко Н.В. відмовлено [PERSON] , представнику [PERSON] у вчиненні нотаріальної дії щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, що залишилося після смерті [PERSON] , померлого [INFO] у зв`язку із пропуском строку для подання заяви на прийняття спадщини. Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру(спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) за №75400414 від 12.01.2024 року про заведення спадкових справ про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , інформація відсутня. V. Оцінка Суду. Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст. 13 ЦПК України). Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). При вирішенні цивільного спору суд керується Конституцією України, законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовує інші правові акти, враховує завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, особливості предмета спору та ціну позову, складність справи, її значення для сторін та час, необхідний для розгляду справи, покладення доведення обставин, які мають значення для справи, саме сторонами, права яких є рівними, як і покладення саме на кожну сторону ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій та з урахуванням меж заявлених вимог та заперечень та обсягу поданих доказів. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, які належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст.ст.1217, 1218 ЦК України). Частинами 1, 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Статтею 1261 передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця. За ч. ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що [INFO] помер спадкодавець [PERSON] . Його син [PERSON] на час смерті батька зі спадкодавцем не проживав. За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Частиною 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як встановлено судом із наданих до суду матеріалів та доказів, представник [PERSON] , діючи в інтересах [PERSON] 12.01.2024 року звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [INFO] [PERSON] , однак із пропуском шестимісячного строку визначеного законом для подання заяви. У зв`язку із чим, останньому було відмовлено у чиненні відповідної нотаріальної дії. Спадкоємцю, який пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила вказаної статті можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року при розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини судам слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Згідно Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», вбачається що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Подібна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц, від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Як встановлено судом, позивач після смерті батька набув право на прийняття спадщини. У встановлений законом строк для прийняття спадщини позивач не звернувся із відповідною заявою, оскільки 24.02.2023 року відбулося вторгнення збройних сил рф на територію України у тому числі і на територію Херсонської області, що є загальновідомим фактом і не потребує додаткового доказування, у період визначений законом для подання заяви про прийняття спадщини, через постійні обстріли вимушений був покинути територію м. Херсон, у зв`язку із безпековою ситуацією, що загрожує життю, з огляду на що позивач не мав можливості подати заяву про прийняття спадщини у строки визначені законом. Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно з ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Статтею 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Предметом доказування у справі є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Враховуючи, що Законодавець не визначив переліку причин, які є поважними при пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, суд у кожному конкретному випадку, виходячи з аналізу конкретних обставин пропуску строку, вирішує питання про те, чи є причина його пропуску поважною. Тобто, питання про поважність пропуску строків є оціночним. Поважність причин може залежати від таких обставин як поведінка заявника, інших осіб, так і від чинників, що не пов`язані з людським фактором. Так, причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: обставина, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення дій у визначений законом строк, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк, протягом строку, який пропущено, що підтверджується належними і допустимими засобами доказування. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для сторони на вчинення певної дій. Відповідно до ч. 2 ст. 82 ЦПК України обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування. В ході судового розгляду справи судом встановлено, що позивачем було пропущено строк на подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку із вторгненням в Україну збройних сил рф та встановленням на всій території України воєнного стану, а відтак суд вважає причини пропуску строку на подання заяви позивача про прийняття спадщини поважними. За таких обставин, враховуючи, що як на підставу пропуску визначеного законом строку для прийняття спадщини позивач посилається на обставини, у тому числі, збереження життя через постійні обстріли території м. Херсон де він перебував у період визначений законом для реалізації своїх спадкових прав, що встановлено під час судового розгляду, суд визнає поважними причини пропуску строку позивачем для звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса і вважає за належне визначити позивачу додатковий строк для подання ним заяву про прийняття спадщини після померлого [INFO] [PERSON] , тривалістю в один місяць з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. Щодо заявленої позиції сторони відповідача Херсонської військової адміністрації про відсутність доведеності обставин поважності причин пропуску строку позивачем для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку із чим необхідно відмовити у задоволенні позовних вимог, то суд вважає її необґрунтованою, оскільки в ході розгляду справи судом встановлено обставини, які безпосередньо ускладнили можливість звернення позивачем до нотаріуса у визначений законом строк і які виникли об`єктивно, незалежно від волі позивача, що підтверджується належними і допустимими засобами доказування. З огляду на викладене позов підлягає задоволенню. VІ. Заходи забезпечення позову (заяви). Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися. VIІ. Розподіл судових витрат між сторонами. Позивачем не заявлено вимогу про стягнення судових витрат з відповідача.

Outcome: approved