Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-24 00:00:00

24 червня 2021 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] , Департаменту надання адміністративних послуг Одеської міської ради, треті особи Державний нотаріус Київської державної нотаріальної контори у м. Одесі Сальнікова З.В., Одеська товарна біржа про визнання договору купівлі-продажу недійсним, у якому позивач просить визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS] укладений 18.07.1999 року між [PERSON] та [PERSON] , посвідчений експертом ОТБ Вахтіним А.А. та помічником директора з правових питань [PERSON] та скасуватии номер запису про право власності №21637268 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно від 28.07.2017 року, Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна №1314067451101. За результатами автоматизованого розподілу справи між суддями, вона передана на розгляд судді Косіциній В.В. Ухвалою суду від 16 серпня 2021 року провадження у справі відкрито. Встановлено загальний порядок розгляду справи. Підготовче засідання по справі призначено на 14 вересня 2021 року. 13 вересня 2021 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява представника позивача про відкладення розгляду справи. 14 вересня 2021 року до Приморського районного суду м. Одеси від Департаменту надання адміністративних послуг ОМР надійшов відзив, у якому заявник просив відмовити у задоволенні позовної заяви у повному обсязі. Підготовче засідання, призначене на 14.19.2021 року було відкладено на 28.09.2021 року у зв`язку із неявкою учасників справи. 28 вересня 2021 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла уточнена позовна заява [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , треті особи Юридичний департамент Одеської міської ради, Державний нотаріус Київської державної нотаріальної контори у м. Одесі Сальнікова З.В., Одеська торгова біржа про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування державної реєстрації на нерухоме майно, витребування майна з чужого незаконного володіння, у якій позивач просив: визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS] укладений 18.07.1999 року між [PERSON] та [PERSON] , посвідчений експертом ОТБ Вахтіним А.А. та помічником директора з правових питань [PERSON] та скасуватии номер запису про право власності №21637268 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно від 28.07.2017 року, Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна №1314067451101, витребувати квартиру [ADDRESS] із чужого незаконного володіння. 28 вересня 2021 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява [PERSON] про забезпечення позову, у якій заявник просив вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру [ADDRESS] . У підготовче засідання, що відбулося 28.09.2021 року з`явився представник позивача та представник відповідача. Ухвалою суду занесеною до протоколу судового засідання залучено до матеріалів справи уточнену позовну заяву. Ухвалою суду від 28.09.2021 року заяву про забезпечення позову задоволено. Накладено арешт на квартиру [ADDRESS] . Підготовче засідання відкладено на 12 листопада 2021 року. 22 жовтня 2021 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява Юридичного департаменту ОМР, у якому заявник просив здійснити розгляд справи за його відсутності. 28 жовтня 2021 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшли пояснення Юридичного департаменту ОМР. 02 листопада 2021 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява державного нотаріуса Київської державної нотаріальної контори у місті Одесі Сальнікової Зої Василівни про розгляд справи за її відсутності. Підготовче засідання, призначене на 12.11.2021 року було відкладено на 01.12.2021 року та пізніше на 20.01.2022 року. У підготовче засідання, призначене на 20.01.2022 року з`явився представник позивача та представник [PERSON] . Підготовче засідання відкладено на 14.02.2022 року. 20 січня 2022 року до Приморського районного суду м. Одеси від представника позивача надійшло клопотання про витребування спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] . У підготовче засідання, призначене на 14.02.2022 року з`явився представник позивача та представник [PERSON] . Ухвалою суду від 14.02.2022 року витребувано у Київської державної нотаріальної контори у місті Одесі матеріали спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , а також витребувано у приватного нотаріуса Рубинчик Ларіси Олександрівни оригінал договору купівлі-продажу нерухомого майна №24213 від 18.06.1999 року. Підготовче засідання відкладено на 11.03.2022 року та пізніше відкладено на 12.05.2022 року. 31 березня 2022 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява державного нотаріуса Київської державної нотаріальної контори у місті Одесі Сальнікової Зої Василівни про розгляд справи за її відсутності. 31 березня 2022 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла відповідь від приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Рубінчик Людмили Олександрівни на виконання ухвали суду від 14.02.2022 року. 05 квітня 2022 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява державного нотаріуса Київської державної нотаріальної контори у місті Одесі Сальнікової Зої Василівни про розгляд справи за її відсутності. 28 квітня 2022 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява державного нотаріуса Київської державної нотаріальної контори у місті Одесі Сальнікової Зої Василівни про розгляд справи за її відсутності. Підготовче засідання, призначене на 12.05.2022 року було відкладено на 13.07.2022 року, пізніше на 20.09.2022 року та на 02.11.2022 року. 25 жовтня 2022 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява позивача про відкладення розгляду справи. 31 жовтня 2022 року до Приморського районного суду м. Одеси від [PERSON] надійшов відзив на уточнену позовну заяву, у якій відповідач просить відмовити у задоволенні позовної заяви у повному обсязі. Підготовче засідання, призначене на 02.11.2022 року було відкладено 08.12.2022 року. 08 листопада 2022 року до Приморського районного суду м. Одеси від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. 08 грудня 2022 року від представника позивача адвоката Брюханової Т.О. надійшло клопотання про витребування доказів, у якому заявник просив витребувати у Приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Рубінчик Л.О. оригінал договору купівлі-продажу квартири [ADDRESS] від 18.07.1999 року №24213; витребувати у ГУ ПФУ в Одеській області оригінал будь-яких заяв, на яких міститься оригінал підпису пенсіонера [PERSON] , [INFO] , що помер [INFO] . У підготовче засідання, призначене на 08.12.2022 року з`явився представник позивача. Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду. Підготовче засідання відкладено на 15.12.2022 року. 13 грудня 2022 року до Приморського районного суду м. Одеси від Київської державної нотаріальної контори у місті Одеси надійшли матеріали спадкової справи №334/2016. У підготовче засідання, призначене на 08.12.2022 року учасники справи не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду. Ухвалою суду від 15.12.2022 року витребувано у Приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Рубінчик Л.О. оригінал договору купівлі-продажу квартири [ADDRESS] від 18.07.1999 року №24213 та витребувано у ГУ ПФУ в Одеській області оригінал будь-яких заяв, на яких міститься оригінал підпису пенсіонера [PERSON] , [INFO] , що помер [INFO] . Підготовче засідання відкладено на 09.02.2023 року. 26 грудня 2022 року до Приморського районного суду м. Одеси від Приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Рубінчик Л.О. надійшла відповідь на виконання ухвали суду від 15.12.2022 року. 29 грудня 2022 року до Приморського районного суду м. Одеси від Приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Рубінчик Л.О. надійшла відповідь на виконання ухвали суду від 15.12.2022 року. 13 січня 2023 року до Приморського районного суду м. Одеси від ГУ ПФУ в Одеській області надійшла відповідь на виконання ухвали суду від 15.12.2022 року. 17 січня 2023 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява державного нотаріуса Київської державної нотаріальної контори у місті Одесі Сальнікової Зої Василівни про розгляд справи за її відсутності. У підготовче засідання, призначене на 09.02.2023 року учасники справи не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду. Підготовче засідання відкладено на 21.02.2023 року та на 02.03.2023 року та пізніше на 16.03.2023 року. 15 березня 2023 року до Приморського районного суду м. Одеси від представника позивача надійшло клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, у якому заявник просить призначити у справі почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставити наступне питання: чи виконано підпис в оригіналі договору купівлі-продажу квартири [ADDRESS] від 18.07.1999 року №24213 особисто та власноруч продавцем за договором [PERSON] , що помер [INFO] . У підготовче засідання, призначене на 16.03.2023 року учасники справи не з`явилися. Ухвалою суду від 16.03.2023 року клопотання представника позивача про призначення почеркозначної експертизи задоволено. Проведення експертизи доручено Миколаївському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України. Провадження у справі зупинене на час проведення експертизи. 01 травня 2023 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання експерта про надання вільних зразків підпису [PERSON] . Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 03.05.2023 року провадження у справі поновлено. Призначено засідання по справі на 18.05.2023 року, яке було відкладено на 21.06.2023 року. 21 червня 2023 року до Приморського районного суду м. Одеси від представника позивача надійшло клопотання про витребування доказів, у якому заявник просить витребувати з Першої Одеської державної нотаріальної контори оригінал заповіту від 05.07.1995 року, підписаного [PERSON] на користь [PERSON] , реєстрований номер 7-2883. 21 червня 2023 року до Приморського районного суду м. Одеси від представника позивача надійшло клопотання про приєднання оригіналів документів до цивільної справи, у якій заявник просить долучити до матеріалів справи розрахункові книжки по оплаті комунальних послуг. У підготовче засідання, призначене на 21.06.2023 року учасники справи не з`явилися. Ухвалою суду від 21.06.2023 року витребувано у Одеського державного нотаріального архіву оригінал заповіту від 05.07.1995 року, підписаного [PERSON] на користь [PERSON] , реєстрований номер 7-2883. Підготовче засідання відкладено на 12.07.2023 року. 28 червня 2023 року до Приморського районного суду м. Одеси від Миколаївського НДЕКЦ надійшло повідомлення про неможливість проведення судової експертизи. У підготовче засідання, призначене на 12.07.2023 року учасники справи не з`явилися. Ухвалою суду від 12.07.2023 року у справі призначено почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено Миколаївському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України. Провадження у справі зупинене на час проведення експертизи. 15 серпня 2023 року до Приморського районного суду м. Одеси з Миколаївського НДЕКЦ надійшло матеріали справи. Ухвалою суду від 24 серпня 2023 року провадження у справі поновлено. Підготовче засідання призначено на 28.08.2023 року, яке пізніше відкладено на 01.09.2023 року. У підготовче засідання, призначене на 12.07.2023 року учасники справи не з`явилися. Ухвалою суду від 01.09.2023 року клопотання представника позивача про призначення почеркозначної експертизи задоволено. Проведення експертизи доручено Миколаївському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України. Провадження у справі зупинене на час проведення експертизи. 26 грудня 2023 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшов висновок експерта разом із матеріалами справи. Ухвалою суду від 12 січня 2024 року провадження у справі поновлено. Підготовче засідання призначено на 05.02.2024 року, та яке пізніше було відкладено на 27.02.2024 року та на 20.03.2024 року У підготовче засідання, призначене на 20.03.2024 року учасники справи не з`явилися. Ухвалою суду від 20.03.2024 року прийнято рішення про закриття підготовчого провадження у справі та призначення справи до судового розгляду на 25.04.2024 року. У підготовче засідання, призначене на 25 квітня 2024 року з`явився представник позивача. Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду. Будь-яких інших заяв або клопотань від учасників справи не надходило. Суд дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Розпорядженням органу приватизації від 17.08.1994 року заяву [PERSON] задоволено, передано у власність квартиру [ADDRESS] (т.1, а.с.22). На підставі зазначеного розпорядження було видано свідоцтво про право власності на житло від 17.08.1994 року, зареєстрованого і записаного у реєстрову книгу №7-3442 (т.1, а.с.21). В матеріалах справи наявний оригінал договору купівлі-продажу нерухомого майна №24213 від 18.06.1999 року, відповідно до якого [PERSON] продав [PERSON] квартиру [ADDRESS] . Згідно копії договору купівлі-продажу серії НМЕ №617969 від 04.08.2017 року, укладеного між [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] передала, а [PERSON] передав у власність квартиру [ADDRESS] (т.1, а.с.25). Відповідно до копії договору купівлі-продажу серії НМТ №549444 від 17.11.2017 року, укладеного між [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] передав, а [PERSON] прийняла у власність квартиру [ADDRESS] (т.1, а.с.27). Також, у матеріалах справи наявна копія договору купівлі-продажу серії ННА №639645 від 15.02.2018 року, укладеного між [PERSON] та [PERSON] , та за яким [PERSON] передала, а [PERSON] прийняла у власність квартиру [ADDRESS] (т.1, а.с.28). [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть (т.2, а.с.53). За наслідками смерті [PERSON] державним нотаріусом Київської державної нотаріальної контори у місті Одесі Сальніковою Зоєю Василівною було заведено спадкову справу №334/2016 року (т.2, а.с.44). З матеріалів спадкової справи №334/2016 вбачається, що з заявою про прийняття спадщини зверталися дві особи: - [PERSON] (т.2, а.с.89); - [PERSON] (т.2, а.с.90). У позовній заяві позивач зазначає про те, що квартира [ADDRESS] є його власність, проте, на підтвердження цього будь-яких доказів не надав. Згідно частини першої статті 15, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права. Згідно зі статтею 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. (стаття 1218 ЦК України). Відповідно до статті 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Суд звертає увагу на те, що позивачем не було надано доказів, які б підтверджували факт родинних відносин із [PERSON] , та на підставі яких можна було б зробити висновок про те, що він входить до складу однієї із черг спадкування. У ч.ч.1,3 ст.1268 ЦК України вказано, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Проте, матеріали справи не містять доказів, які б підтверджували факт того, що [PERSON] постійно проживав разом із [PERSON] на момент смерті останнього. Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. У матеріалах справи знаходяться матеріали спадкової справи №334/2016, та відповідно до яких, [PERSON] не звертався до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за фактом смерті [PERSON] . Матеріали справи не містять доказів того, що [PERSON] звертався до суду із позовною заявою про надання додаткового строку на прийняття спадщини, або із заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю та факту постійного проживання на час смерті спадкодавця чи із позовом про визнання права власності в порядку спадкування. Статтею 396 ЦК України встановлено, що особа, яка має речове право на чуже майно, має право на захист цього права відповідно до положень глави 29 ЦК України, в тому числі і на витребування цього майна від добросовісного набувача. Віндикаційний позов - це вимога про витребування власником свого майна з чужого незаконного володіння. Тобто позов неволодіючого власника до володіючого невласника. Віндикаційний позов заявляється власником при порушенні його правомочності володіння, тобто тоді, коли майно вибуло з володіння власника: (а) фізично - фізичне вибуття майна з володіння власника має місце у випадку, коли воно в нього викрадене, загублене ним тощо; (б) «юридично» - юридичне вибуття майна з володіння має місце, коли воно хоч і залишається у власника, але право на нього зареєстровано за іншим суб`єктом У спадкоємця, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, права володіння та користування спадковим майном виникають з часу відкриття спадщини. Такий спадкоємець може захищати свої порушені права володіння та користування спадковим майном відповідно до глави 29 ЦК України. Якщо у складі спадщини, яку прийняв спадкоємець, є нерухоме майно, право розпорядження нерухомим майном виникає в нього з моменту державної реєстрації цього майна (частина друга статті 1299 ЦК України). Спадкоємець, який прийняв у спадщину нерухоме майно, ще до його державної реєстрації має право витребовувати це майно від його добросовісного набувача з підстав, передбачених статтею 388 ЦК України, зокрема у разі, якщо воно вибуло з володіння спадкодавця поза волею останнього Спадкоємець, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, є її власником з часу її відкриття, а документом для підтвердження права власності на спадкове майно є свідоцтво на спадщину, отримане в установленому законодавством порядку. Відсутність реєстрації права власності відповідно до Закону України «Про реєстрацію речових прав на нерухому майно та їх обтяжень» не зумовлює позбавлення особи прав користування та володіння належним їй на праві власності майном. Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду України від 23 січня 2013 року у справі № 6-164цс12, від 06 липня 2016 року у справі № 6-3095цс15 та підтримано Верховний Судом у постановах від 14 квітня 2021 року у справі № 754/11747/18, від 12 червня 2020 року у справі № 222/30/17, від 23 лютого 2022 року у справі № 201/4783/19 (провадження № 61-10587св20). У постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 липня 2018 року у справі № 653/1096/16-ц (провадження № 14-181цс18) зазначено, що особа, яка зареєструвала право власності на об`єкт нерухомості, набуває щодо нього всі правомочності власника. Факт володіння нерухомим майном (possessio) може підтверджуватися, зокрема державною реєстрацією права власності на це майно у встановленому законом порядку (принцип реєстраційного підтвердження володіння). У постанові від 14 листопада 2018 року у справі № 183/1617/16 (провадження № 14-208цс18) Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що метою віндикаційного позову є забезпечення введення власника у володіння майном, якого він був незаконно позбавлений. У випадку позбавлення власника володіння нерухомим майном означене введення полягає у внесенні запису про державну реєстрацію за власником права власності на нерухоме майно. Спадкоємець, який прийняв у спадщину нерухоме майно, ще до його державної реєстрації має право витребовувати це майно від його добросовісного набувача з підстав, передбачених статтею 388 ЦК України, зокрема у разі, якщо воно вибуло з володіння спадкодавця поза волею останнього (правовий висновок, викладений у постановах Верховного Суду України від 23 січня 2013 року у справі № 6-164цс12, від 06 липня 2016 року у справі № 6-3095цс15). Віндикація застосовується до відносин речово-правового характеру, зокрема якщо між власником і володільцем майна немає договірних відносин і майно перебуває у володільця не на підставі укладеного з власником договору. У цьому разі майно може бути витребуване від особи, яка не є стороною недійсного правочину, шляхом подання віндикаційного позову, зокрема, від добросовісного набувача з підстав, передбачених частиною першою статті 388 ЦК України (висновок Верховного Суду України, сформульований у постанові від 17 лютого 2016 року (провадження №6-2407цс15)). Згідно з частиною першою статті 388 ЦК України, якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише в разі, якщо майно: 1) було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; 2) було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; 3) вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом. Відповідно до висновку Верховного Суду України, викладеного у постанові від 17 грудня 2014 року (провадження №6-140цс14), власник майна може витребувати належне йому майно від будь-якої особи, яка є останнім набувачем майна та яка набула майно з незаконних підстав, незалежно від того, скільки разів це майно було відчужене попередніми набувачами, та без визнання попередніх угод щодо спірного майна недійсними. Оскільки, позивачем не доведено факт того, що він є спадкоємцем, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, у суду немає підстав вважати, що він є власником такого майна. Будь-яких інших доказів того, що [PERSON] є власником спірного майна, або особою, яка відповідно до закону або договору є володільцем такого майна не надано. Тому, суд приходить до висновку про відсутність у позивача порушеного права, а отже відмовляє у задоволені позовних вимог у повному обсязі. На підставі зазначеного,

Outcome: dismissed