Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-07 00:00:00

Представник позивача АТ «ДТЕК Одеські електромережі», адвокат Жук В.О. звернулась до суду з позовом, в якому просить стягнути на користь АТ «ДТЕК Одеські електромережі» з [PERSON] заборгованість за необліковану електричну енергію в розмірі 25 592, 43 грн, посилаючись на те, що 10.11.2022 року при проведенні перевірки на предмет дотримання ПРРЕЕ представниками АТ «ДТЕК Одеські електромережі» за адресою: [ADDRESS], було виявлено порушення Правил, про що відповідно складено акт про порушення № 8015737 від 10.11.2022 р. та на його підставі комісією з розгляду актів були розраховані обсяг та вартість необлікованої електричної енергії, який склав 1166 кВт*год. на суму 6 746,73 грн. 25.09.2023 року при здійсненні повторної перевірки, у споживача було знову виявлено порушення ПРРЕЕ, а саме : згідно змісту акту : « Порушення п. 2.3.1. 2.3.2. 2.3.3, 2.3.4,5.5.5 ПРРЕЕ, що відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРРЕЕ - самовільне підключення електропроводки до електромережі ОСР з порушенням схеми обліку. У зв`язку з чим, було складено акт про порушення № 8010117 від 25.09.2023 р. та на його підставі комісією з розгляду актів були розраховані обсяг та вартість необлікованої електричної енергії, який склав 2519 кВт*год. на суму 18 845, 70 грн. Отже, загальна сума заборгованості по складеним актам про порушення ПРРЕЕ. Розрахованим у відповідності до вимог розділу 8.4 ПРРЕЕ складає 25 592, 43 грн. Оскільки відповідач станом на дату звернення до суду не погасив заборгованість, позивач змушений звернутися до суду з позовом про стягнення з відповідача зазначеної суми та судових витрат. Ухвалою Тарутинського районного суду Одеської області від 19 березня 2024 року відкрито провадження по справі та призначено вказану справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін. Представник позивача в судове засідання не з`явився, на розгляд суду від неї надійшла заява з проханням розглянути справу у її відсутність, на позовних вимогах наполягає. Не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином за адресою реєстрації місця проживання. Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача без повідомлення причини, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, і від якого не надійшло відзиву, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення спору. Враховуючи, що представник позивача не заперечує щодо розгляду справи в заочному порядку, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності відповідача в порядку ст. 280 ЦПК України та ухвалити заочне рішення по справі. Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, то відповідно до вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення її по суті, суд прийшов до наступного висновку. Судом встановлено, що 10.11.2022 року при проведенні перевірки на предмет дотримання ПРРЕЕ представниками АТ «ДТЕК Одеські електромережі» за адресою: [ADDRESS], було виявлено порушення Правил, про що відповідно складено акт про порушення № 8015737 від 10.11.2022 р. та на його підставі комісією з розгляду актів були розраховані обсяг та вартість необлікованої електричної енергії, який склав 1166 кВт*год. на суму 6 746,73 грн. 25.09.2023 року при здійсненні повторної перевірки, у споживача було знову виявлено порушення ПРРЕЕ, а саме : згідно змісту акту : « Порушення п. 2.3.1. 2.3.2. 2.3.3, 2.3.4,5.5.5 ПРРЕЕ, що відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРРЕЕ - самовільне підключення електропроводки до електромережі ОСР з порушенням схеми обліку. У зв`язку з чим, було складено акт про порушення № 8010117 від 25.09.2023 р. та на його підставі комісією з розгляду актів були розраховані обсяг та вартість необлікованої електричної енергії, який склав 2519 кВт*год. на суму 18 845, 70 грн. Отже, загальна сума заборгованості по складеним актам про порушення ПРРЕЕ. Розрахованим у відповідності до вимог розділу 8.4 ПРРЕЕ складає 25 592, 43 грн. Однак, на теперішній час відповідачем заборгованість не сплачена. Відповідно до Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року №312, які набрали чинність з 11.06.2018 р., надалі - ПРРЕЕ, які є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку зазначено права, обов`язки та відповідальність учасників роздрібного ринку електричної енергії. Так, у відповідності до п.5.5.5 ПРРЕЕ, споживач електричної енергії зобов`язаний: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору(договорів). Згідно з п.8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням. Відповідно до п.8.2.6. ПРРЕЕ, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Згідно зі ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідно до ч.1 та п.4 ч.2 ст.77 Закону України "Про ринок електричної енергії" учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Згідно з ч.1 ст.509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Частина 2 статті 509 ЦК України передбачає, що зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Відповідно п.1 ч.2 ст.11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Згідно ч.1 ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Статтею 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. Окрім того, частиною 4 ст. 319 ЦК України встановлено, що власність зобов`язує. Зміст положення частини 4 ст. 319 ЦК України про те, що власність зобов`язує, яке має більш загальний характер, фактично розкривається через закріплений у наступній частині цієї статті принцип, що забороняє власникові використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданих відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. В ч. 2 ст.78 ЦПК України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно до ч. 1, 5 ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Висновки суду відповідають вимогам норм права, на які посилається суд під час розгляду справи і фактичним обставинам по справі, а також підтверджується зібраними по справі доказами. На підставі поданих по справі доказів суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки обставини, якими обґрунтовуються вимоги позивача мали місце і підтверджуються письмовими матеріалами справи, які не викликають сумніву, вони являються достовірними та вичерпними. Отже, приймаючи до уваги вищевказані норми та встановлені факти, суд дійшов висновку, що є всі підстави для стягнення з відповідача вартості необлікованої електричної енергії, що виникла внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії в розмірі 25 592, 43 грн. Крім цього, відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача також підлягає стягненню судовий збір, сплачений позивачем під час звернення до суду в розмірі 3 028, 00 грн.

Outcome: approved