Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-01 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до Дружківського міського суду Донецької області з позовною заявою, яку згодом було уточнено та остаточно просить: визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті її бабусі [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] у віці 82 років у місті Краматорськ, Краматорського району, Донецької області, тривалістю шість місяців з дня набуття чинності рішення суду. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] у віці 82 років у місті Краматорськ, Краматорського району, Донецької області померла бабуся позивача - [PERSON] , [INFO] . Після смерті бабусі відкрилась спадщина за заповітом у вигляді квартири [ADDRESS] . Цей факт позивач підтверджує копію свідоцтва про смерть Серії [NUMBER] виданого Добропільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Покровському районі Донецької області східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, відповідний актовий запис № 84 від 20.01.2023 року. Раніше на підставі свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 24 березня 1997 року, ця квартира належала в рівних частках дідові позивача [PERSON] , бабусі позивача [PERSON] , тітки позивача [PERSON] та її синові [PERSON] . Дід позивача [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії [NUMBER] виданого Дружківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецької області, відповідний актовий запис № 967 від 15.10.2016 року. Після смерті діда [PERSON] , частину квартири [ADDRESS] прийняла у спадок бабуся позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за Законом НМО 835953, спадкова справа № 47/2017 зареєстровано в реєстрі за № 2736 від 30 травня 2017 року. 07.12 2021 року бабуся позивача [PERSON] , звернувшись до нотаріуса склала заповіт, згідно з яким частину квартири [ADDRESS] , що належить їй на праві власності, а також все майно де б воно не було та з чого б воно не складалось і взагалі все те, що належало бабусі на день смерті, та на що вона мала право за законом заповіла позивачу [PERSON] , [INFO] . Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця відповідно до статті 29 Цивільного кодексу України. Якщо спадкодавець мав декілька місць проживання, місцем відкриття спадщини вважається останнє місце реєстрації спадкодавця. Останнім часом бабуся [PERSON] була зареєстрованою в [ADDRESS] . Про факт смерті бабусі позивач дізналась одразу. Вона займалась її похованням. Похована вона була на цвинтарі м. Краматорськ. До теперішнього часу, зі спливом 6-місячного терміну з моменту відкриття спадщини, позивач не прийняла спадщину, оскільки для її отримання не мала можливості у встановлений законом строк звернутись із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки існували на те поважні причини, а саме те, що: 24.02.2022 року, розпочалася збройна агресія російської федерації щодо України, тому питання прийняття спадщини в цей час не поставало. У позивача троє малолітніх дітей, яких вона виховує самостійно, вона не могла залишити їх у такий час самих, довіривши доглядати за ними стороннім особам, та не мала можливості приїхати з міста Краматорськ Донецької області, де вона на той час проживала, до міста Дружківки Краматорського району Донецької області. Окрім того, у червні 2023 року, позивач отримала у приватної нотаріальній конторі (державний нотаріус у той період часу вже виїхала за межі Краматорського нотаріального округу) усну консультацію по телефону, та роз`яснення, що строк для прийняття спадщини в умовах воєнного стану продовжено до 10 місяців, а також їй повідомили, що у зв`язку із повномасштабним вторгненням нотаріальні дії, які до відновлення функціонування єдиних та державних реєстрів (зокрема, державного реєстру речових прав на нерухоме майно, єдиного реєстру обтяжень рухомого майна, державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських організацій) тимчасово вчинити неможливо. В лютому 2024 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу , але у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті бабусі їй було відмовлено тому що вона пропустила строк звернення до нотаріуса з відповідною заявою. Нотаріусом їй запропоновано звернутись до суду. Вважає, що позивачем цей строк пропущений з поважних причин. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. Надала суду заяву в якій просить розглядати справу за її відсутності, позовні вимоги викладені в новій редакції позовної заяви від 11.04.2024 року підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач Дружківська міська\~військова адміністрація\~Донецької області про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Участь свого повноважного представника в судовому засіданні не забезпечили, клопотань або заяв про відкладення або розгляд справи без їх участі суду не надано. На підставі ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України, в разі неявки всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч.1 ст.280 Цивільного процесуального кодексу України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, об`єктивно оцінивши у сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, давши їм оцінку в сукупності, суд вважає, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Статтями 15 та 16 ЦК України передбачено право особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. До відносин спадкування правила ЦК України (книга 6 Спадкове право, ст.ст.1216-1308) застосовуються, якщо спадщина відкрилась після набрання ним чинності з 01 січня 2004 року, а також якщо спадщина відкрилась до цієї дати, але не була прийнята ніким із спадкоємців (пункти 1, 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України). За загальними правилами про спадкування, передбаченими ст. 1216, 1218, 1220 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Частиною 1 статті 1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини ( ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Відповідно до ст.1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця (ч.1). Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна (ч.2). В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом (ч.3). Судом встановлені наступні фактичні обставини справи і відповідні їм правовідносини. Позивач [PERSON] , [INFO] , уродженка с. Віролюбівка, Костянтинівського району Донецької області є громадянкою України, зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується паспортом громадянина України серія [NUMBER] виданого 1 в/м Краматорського МВ УМВС України в Донецькій області 18.10.2006 року (а.с.5-8). Згідно свідоцтва про право власності на житло виданого 24.03.1997 року у м. Дружківка Міська рада посвідчує, що квартира, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] дійсно належить на праві приватної, спільної (сумісної або часткової) власності гр. [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Свідоцтво видане згідно з розпорядженням (наказом) від 24.03.1997 року № 80, та зареєстрована в Бюро приватизації житла у реєстровій книзі за № 6849 (а.с.9). [PERSON] , помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] від 15.11.2016 року виданого Дружківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 967 (а.с.12). Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 30.05.2017 року приватним нотаріусом Дружківського міського нотаріального округу Донецької області Миросєді В.М. посвідчено, що спадкоємцем зазначеного у свідоцтві майна [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , є його дружина [PERSON] , [INFO] . Спадщина, на яку видано свідоцтво, складається з однієї четвертої частки квартири номер [ADDRESS] , спадкова справа №47/2017, зареєстровано в реєстрі за № 2736 (а.с.11). [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть виданим повторно серія [NUMBER] від 14.02.2024 року виданого Добропільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Покровському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про що 20.01.2023 року складено відповідний актовий запис № 84 (а.с.13). [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] від 04.11.2021 року виданого Краматорським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про що 04.11.2021 року складено відповідний актовий запис № 4032 (а.с.14). Як вбачається із заповіту від 07.12.2021 року посвідченого приватним нотаріусом Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Гнатенко В.Л. [PERSON] , [INFO] , в присутності свідків, на випадок своєї смерті робить таке розпорядження: належну їй на праві власності частину квартири номер сім жилого будинку номер двадцять, розташовану по [ADDRESS] , а також все своє майно де б воно не було та з чого б воно не складалось і взагалі все те, що їй буде належати на день її смерті та на що вона матиме право за законом заповідає [PERSON] , [INFO] . Заповіт зареєстровано в реєстрі за № 4077, 4078 (а.с.10). Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину №76210707 від 14.03.2024 року наданої Другою краматорською державною нотаріальною конторою у Спадковому реєстрі відсутня інформація про реєстрацію спадкової справи та виданих на їх підставі свідоцтв про право на спадщину (а.с.28-31). Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/ спадкові договори) №76210782 від 14.03.2024 року наданої Другою краматорською державною нотаріальною конторою у Спадковому реєстрі міститься інформація про заповіт номер у спадковому реєстрі 68797506, номер в реєстрі нотаріальних дій 4077, 4078 посвідчений 07.12.2021 року приватним нотаріусом Гнатенко В.Л., заповідач [PERSON] , [INFO] (а.с. 32-35). Позивач не може реалізувати право на спадкування за заповітом у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для прийняття спадщини. Отже право останньої підлягає захисту в судовому порядку. Визначаючи спадкоємцю додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Право на справедливий судовий розгляд, закріплене у п. 1 ст. 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя. Тобто Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства. Гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320 цс 17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. У відповідності до роз`яснень, що містяться в абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7, вирішуючи питання при визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як роз`яснив у своїй постанові від 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17 Верховний Суд у складі Другої судової палати Касаційного цивільного суду, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженням, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини після смерті спадкодавця у зв`язку із об`єктивними обставинами, що стало перешкодою до реалізації своїх спадкових прав та пропуску шестимісячного строку, а саме оскільки не знав про смерть спадкодавця та про наявність заповіту. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення («Серявін та інші проти України» (Seryavin and Others v. Ukraine) від 10 лютого 2010 року, заява №4909/04). Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає, що позивач пропустив строк прийняття спадщини після смерті спадкодавця з поважних причин. Таким чином, враховуючи встановлені фактичні обставини справи та причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, які суд визнає поважними, на підставі наведених вище норм закону, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, підлягають задоволенню. На підставі викладеного

Outcome: approved