Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-28 00:00:00

Позивач [PERSON] в особі представника [PERSON] звернувся до суду із позовом до Вікнянської територіальної громади в особі Вікнянської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області, в якій просить визначити йому додатковий двомісячний строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Підставою для звернення до суду із даною позовною заявою є та обставина, що після смерті [PERSON] , котрий помер [INFO] і який являється батьком позивача відкрилася спадщина. Спадкоємцем за заповітом майна спадкодавця є позивач. Позивач звернувся до приватного нотаріуса з метою оформлення спадщини, однак постановою нотаріуса йому відмовлено у зв`язку із пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Ухвалою судді Заставнівського районного суду Чернівецької області від 18.03.2024 року по даній цивільній справі відкрито провадження, призначено підготовче судове засідання. Позивач [PERSON] та його представник [PERSON] в підготовче засідання не з`явилися, в заяві до суду просять справу роглядати у їх відсутності. Позов підтримують повністю. Представник відповідача в підготовче засідання не з`явився, надав суду заяву про визнання позову та прохання розглянути справу у його відсутності. Згідно ч.ч.3, 4 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку,\~встановленому\~статтями 206,\~207\~цього Кодексу. У відповідності до вимог ч. 4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, приймаючи визнання відповідачем позову, оскільки це не суперечить Закону, а також правам та інтересам сторін, не порушує свободи чи інтереси інших осіб, та відповідає вимогам ч. 4 ст. 206 ЦПК України, ухвалює рішення про задоволення позову. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне йому майно. За життя [PERSON] розпорядився своїм майном, склавши 08.05.2018 заповіт, згідно якого належну йому земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 2,40 га, кадастровий номер 7321588800010010022, що знаходиться на території Товтрівської сільської ради Заставнівського району Чернівецької області заповів синові [PERSON] , 1978 року народження. Спадкоємців, які б мали право на обов`язкову частку в спадщині немає. Частиною першою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Частина 1 ст. 1270 ЦК України визначає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Разом з тим, особа, яка не прийняла спадщину у встановлений законом строк, може звернутися до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України. У зв`язку з військовою агресією Російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої\~статті 106 Конституції України, Закону України\~«Про правовий режим воєнного стану»,\~Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022\~введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався. Відповідно до\~статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України\~«Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України\~Про нотаріат,\~Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. №64\~«Про введення воєнного стану в Україні»\~Кабінетом Міністрів України 28.02.2022 року прийнята Постанова №164\~«Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». Постановою Кабінету\~Міністрів України\~від 24.06.2022\~№719 "Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану» були запроваджені зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Так, п. 3\~постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164\~«Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», з урахуванням зазначених змін,\~передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом зазначеної норми, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного частиною першою статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має ураховувати, що такі причини визначаються у кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Згідно пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за №7 «Про судову практику у справах про спадкування», - вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленному статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. 23.02.2024 позивач звернувся до приватного нотаріуса Чернівецького районного нотаріального округу Малітовської Т.М. із заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право власності за заповітом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , однак йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки ним пропущено встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, що вбачається з постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 23.02.2024 . Судом встановлено, що у встановлений законом строк після відкриття спадщини, позивач не звернувся до нотаріуса, оскільки з листопада 2021 року по червень 2022 року неодноразово звертався за медичною допомогою до КНП «Заставнівська БЛ» Юрковецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області, що підтверджується випискою з медичної карти амбулаторного хворого [PERSON] , [INFO] , жителя с.Погорілівка Чернівецького району Чернівецької області (а.с.15). Крім цього, позивач продовжуючи користуватися спірною земельною ділянкою, маючи на руках заповіт, вважав себе таким, що в будь-який момент зможе оформити своє спадкове право на спадщину після смерті батька [PERSON] . Отже, необізнаність позивача із вимогами законодавства та його хибні наміри оформити в будь який час свої права на спадкове майно об`єктивно унеможливлювали своєчасне подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті батька. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Крім того, згідно з усталеною практикою ЄСПЛ Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або примарних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32)). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, і має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (див. рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia) [ВП], заява № 44912/98, п. 52, ЄСПЛ 2004-ІХ). Ураховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримуючись загальних засад цивільного законодавства, таких як справедливість, добросовісність та розумність, та на забезпечення виконання завдань цивільного судочинства щодо ефективного захисту порушених, невизнаних прав та інтересів, а також «законне сподівання» на отримання «активу», суд приходить до висновку про поважність причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини та наявність підстав для визначення [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] , тривалістю два місяці з дати набрання рішення законної сили. Згідно ч.4,5 ст.268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи в судове засідання, яким завершено розгляд справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Оскільки в судове засідання, призначене на 10:00 год. 17.04.2024 учасники справи не з`явилися, а повне судове рішення складено 29.04.2024 (в межах строку, встановленого ч.6 ст.259 ЦПК України), то датою ухвалення даного судового рішення є 29.04.2024.

Outcome: approved