Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-22 00:00:00

[PERSON] звернулася до Рівненського міського суду Рівненської області з позовом до Комунального підприємства «Обласний перинатальний центр» Рівненської обласної ради про визнання незаконним та скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення. В обґрунтування позовних вимог вказує на те, що наказом директора КП «Обласного перинатального центру» РОР № 333/к від 28.08.2023 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності лікаря-анестезіолога [PERSON] » їй було оголошено догану. Вважає накладення дисциплінарного стягнення необґрунтованим і незаконним та таким, що порушує її право на заохочувальні виплати, які передбачені статтею 97 КЗпП України та статтею 15 Закону України «Про оплату праці». Вказує, що відповідач не провів службове розслідування та не зібрав достатньо доказів, які свідчили б про факт вчинення нею дисциплінарного проступку. В оскаржуваному наказі не зазначено нормативне посилання, на підставі якого вона притягується до дисциплінарної відповідальності. Перед винесенням оскаржуваного наказу відповідач їй не роз`яснив, з якого приводу відбирається пояснення. Під час видання оскаржуваного наказу відповідач не врахував її попередню роботу. Вказує, що спірний наказ про накладення на неї дисциплінарного стягнення не містить чіткого формулювання суті і обставин проступку, наведене у ньому твердження про порушення розділу 7 Правил внутрішнього трудового розпорядку неконкретне, посилання у наказі на доповідну записку не свідчить про конкретні винні її діяння. 08 листопада 2023 року через канцелярію Рівненського міського суду Рівненської області представником відповідача адвокатом Яремою С.В. подано відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки вважає, що позовні вимоги [PERSON] незаконні, необґрунтовані та безпідставні. Вказує, що позивач з 11.12.2008 року та по даний час працює лікарем-анестезіологом у відділенні анестезіології та інтенсивної терапії КП «Обласний перинатальний центр» РОР, діяльність якого передбачає надання безперервної медичної допомоги. Згідно з Колективним договором підприємства у відділенні анестезіології та інтенсивної терапії, в якому працює позивач, запроваджено змінний режим роботи. Згідно з наказом № 333-к від 28.08.2023 року позивачу оголошено догану за неявку 17.08.2023 року без поважної причини на лікарську нараду, під час якої відбувається приймання-передача чергової зміни. Перед притягненням до дисциплінарної відповідальності у позивача відібрано пояснення, з наказом вона ознайомлена під розписку. Представник позивача - адвокат Плакса В.А. в судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю, просить їх задовольнити. Представник відповідача - адвокат Ярема С.В. в судовому засіданні позовні вимоги не визнає з підстав викладених у відзиві на позовну заяву, просить у їх задоволенні відмовити. Заслухавши думку учасників по справі, дослідивши письмові матеріали по справі та оцінивши докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що у задоволенні позовних вимог слід відмовити повністю з наступних підстав. Судом встановлено, що позивач [PERSON] згідно з наказом № 11-к від 11.12.2008 року прийнята на роботу в Комунальний заклад «Обласний перинатальний центр» Рівненської обласної ради на посаду лікаря-анестезіолога відділення анестезіології та інтенсивної терапії в порядку переведення з пологового будинку № 1 Рівненської міської ради і продовжує працювати на цій посаді до цього часу. Відповідно до рішення Рівненської обласної ради від 27.07.2018 року № 1033 Комунальний заклад «Обласний перинатальний центр» Рівненської обласної ради перетворено в Комунальне підприємство «Обласний перинатальний центр» Рівненської обласної ради. Згідно з п. 2.1. Статуту КП «Обласний перинатальний центр» РОР, затвердженого рішенням Рівненської обласної ради № 649 від 17.03.2023 року, центр створений з метою забезпечення надання ефективної висококваліфікованої консультативно-діагностичної та лікувально-профілактичної медичної допомоги шляхом об`єднання діяльності акушерсько-гінекологічної, неонатологічної та педіатричної служб. Відповідно до п. 2.2. Статуту, предметом діяльності Центру є, зокрема,\~надання кваліфікованої стаціонарної лікувально-діагностичної допомоги жінкам, вагітним, роділлям, породіллям, новонародженим; забезпечення кваліфікованою анестезіологічною та реанімаційною допомогою пацієнтів. У зв`язку з тим, що діяльність КП «Обласний перинатальний центр» РОР передбачає надання безперервної медичної допомоги, на підприємстві запроваджено змінний режим роботи для окремих підрозділів. \~ \~ \~ \~ Змінний режим роботи розповсюджується на Відділення анестезіології та інтенсивної терапії з методами еферентної терапії для жінок, у якому лікарем-анестезіологом працює [PERSON] . Відповідно до пункту 5.4. Положення про відділення анестезіології та інтенсивної терапії з методами еферентної терапії для жінок, яке затверджено директором Підприємства 21.04.2023, одним із основних завдань цього відділення є забезпечення цілодобової лікувально-консультативної допомоги вагітним, роділлям та породіллям, що знаходяться в КП «Обласний перинатальний центр» РОР та визначення показань для їх транспортування і госпіталізації у ВАІТ МЕТ. Згідно з\~статтями 57,\~58\~КЗпП України,\~час початку\~і закінчення\~щоденної роботи\~(зміни)\~передбачається правилами\~внутрішнього трудового\~розпорядку і\~графіками змінності\~у відповідності\~з законодавством. При\~змінних роботах\~працівники чергуються\~в змінах\~рівномірно в\~порядку,\~встановленому правилами\~внутрішнього трудового\~розпорядку. Перехід з однієї зміни в іншу, як правило, має відбуватися через кожний робочий тиждень в години, визначені графіками змінності. Отже, чинне трудове законодавство вимагає від роботодавців визначати в локальних нормативних актах час початку і закінчення щоденної роботи (зміни) та складати графіки чергування (змінності) працівників. Обов`язку роботодавця встановлювати у локальних нормативних актах порядок приймання-передачі зміни у чергуванні не встановлено. З метою приймання-передачі зміни у чергуванні, у КП «Обласний перинатальний центр» РОР запроваджено щоденно о 9.00 год. при директору підприємства із медичними директорами, завідувачами відділів та лікарями проводити лікарські наради. Під час наради відбувається приймання-передача змін черговими лікарями, а саме обговорюється стан здоров`я пацієнтів - що змінилося чи відбулося протягом зміни; розбираються різні випадки захворювання пацієнтів та обираються оптимальні варіанти їх лікування; визначається необхідність залучення для консультацій інших лікарів та спеціалістів; проведення додаткових обстежень та аналізів, визначення необхідності направлення пацієнтів для продовження лікування в інші спеціалізовані медичні заклади тощо. Тобто, по своїй суті щоденна лікарська нарада - це частина робочого процесу і участь у її проведенні входить до трудових обов`язків всіх завідувачів структурних підрозділів та лікарів. Право директора КП «Обласний перинатальний центр» РОР проводити службові наради передбачено у п/п. 1 п.4.2. Розділу 4 «Основні обов`язки й права Роботодавця» Правил внутрішнього трудового розпорядку КП «Обласний перинатальний центр» РОР (Додаток 12 до Колективного договору), у якому зазначено, що роботодавець має право проводити службові наради. Обов`язок лікаря-анестезіолога [PERSON] бути присутньою на лікарських нарадах передбачено у п. 2.2.27. Посадової інструкції лікаря-анестезіолога відділення анестезіології та інтенсивної терапії з методами еферентної терапії для жінок КП «Обласний перинатальний центр» РОР, яка затверджена директором Підприємства 21.04.2023 року та з якою позивач ознайомлена під підпис, де вказано, що лікар-анестезіолог відділення зобов`язаний дотримуватись правил внутрішнього трудового розпорядку, брати участь у нарадах керівника, дотримуватись протиепідемічного режиму відділення, асептики та антисептики при виконанні своїх службових обов`язків. Згідно з п. 3.3. Посадової інструкції, лікар-анестезіолог відділення анестезіології та інтенсивної терапії має право брати участь у нарадах, семінарах, на яких розглядаються питання, що відносяться до сфери діяльності лікаря стаціонару. \~ \~ \~ \~ Відповідно до п. 2.2.20. Посадової інструкції, лікар-анестезіолог відділення анестезіології та інтенсивної терапії зобов`язаний своєчасно інформувати завідувача відділення, а у разі його відсутності - заступника директора з медичної частини, директора, про всі надзвичайні ситуації, що відбуваються у відділенні (про всі випадки внутрішньо лікарняних інфекцій, материнської смерті, нещасні випадки та надзвичайні події, групові захворювання та інше). У відповідності до п. 2.2.32. Посадової інструкції, лікар-анестезіолог відділення анестезіології та інтенсивної терапії зобов`язаний своєчасно інформувати завідувача відділення, заступника директора з медичної частини та директора про стан тяжких пацієнтів. Згідно з п. 5.19 Розділу «Робочий час і час відпочинку» ПВТР, на безперервних роботах (приймальне відділення, стаціонари, ургентні підрозділи тощо) забороняється залишати зміну до приходу працівника, який заміняє. У разі невиходу працівника, що заміняє, працівник повинен невідкладно повідомити про це старшого по роботі (зміні), який зобов`язаний негайно вжити заходів щодо заміни його іншим працівником. Таким чином, на підставі вище наведених пунктів та підпунктів зазначених нормативних актів КП «Обласний перинатальний центр» РОР лікар-анестезіолог [PERSON] зобов`язана брати участь у щоденних лікарських нарадах: і тоді, коли вона заступає на чергування, і тоді, коли здає зміну. Позивач оспорює наказ директора обласного перинатального центру № 333-к від 28 серпня 2023 року, яким її за порушення трудової дисципліни, а саме за неявку 17.08.2023 року без поважної причини на лікарську нараду, під час якої відбувається приймання-передача чергової зміни, притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани. У позовній заяві, відповіді на відзив позивачем не заперечується той факт, що в КП «Рівненський перинатальний центр» РОР протягом останніх років щоденно проводяться лікарські наради. Але водночас позивач стверджує, що на таких нарадах має бути присутнім лише той лікар, що відчергував, оскільки він звітує про свою зміну завідуючому відділення, директору та його заступникам. А от лікарям, які заступають на зміну, на такі наради ходити не потрібно. Тому позивач 17 серпня 2023 року не з`явилася на лікарську нараду, оскільки вона у той день заступала на чергування, а не здавала зміну. Відповідно до пункту 3 «Робочий час та його використання працівниками підприємства» (додаток №2 до Колективного договору), черговий лікарський персонал працює позмінно, згідно графіка. Згідно з Графіком роботи (змінності) лікарів відділення анестезіології та інтенсивної терапії з методами еферентної терапії для жінок на серпень 2023 року, Позивач лікар-анестезіолог [PERSON] мала зміну 17 серпня 2023 року з 09 год. ранку до 09 год. наступного дня. У відповідності до цього графіку [PERSON] змінювала лікаря-анестезіолога [PERSON] , який заступив на зміну з 16.08.2023 року. 17 серпня 2023 року завідувачу відділення анестезіології та інтенсивної терапії [PERSON] від лікаря-анестезіолога цього відділення [PERSON] надійшла доповідна про те, що 17 серпня 2023 року лікар-анестезіолог відділення анестезіології та інтенсивної терапії з методами еферентної терапії для жінок [PERSON] , яка мала змінити його на чергуванні, не з`явилася на щоденну лікарську нараду о 09.00 год., під час якої відбувається здача-приймання змін між черговими лікарями. У зв`язку з її неявкою, він змушений був після наради, поза своїм робочим часом, передавати зміну та повторно доводити до відома [PERSON] інформацію про стан здоров`я пацієнтів їхнього відділення, яку він вже озвучував на нараді. Як наслідок, він додатково затримався на роботі поза межами своєї зміни ще на 30 хвилин. Того ж дня - 17 серпня 2023 року директору КП «Обласний перинатальний центр» РОР від завідувача відділення анестезіології та інтенсивної терапії [PERSON] надійшла доповідна записка аналогічного змісту. У цій доповідній записці завідувач вказав, що [PERSON] причин неявки на лікарську нараду не повідомила. Допитані у судовому засіданні за ініціативою сторони позивача як свідки, завідувач відділення анестезіології та інтенсивної терапії [PERSON] та лікар-анестезіолог цього відділення [PERSON] повністю підтвердили ту інформацію, яку вони вказали у своїх доповідних записках та пояснили, що в перинатальному центрі щоденно зранку при директору підприємства проводяться лікарські наради, на яких лікарі, які закінчили чергування, здають зміну, а лікарі, які заступають на добове чергування, приймають такі зміни. Аналогічні щоденні лікарські наради проводяться практично у кожному медичному закладі міста та області. Якщо з поважних причин комусь із лікарів не вдається бути присутнім на таких щоденних нарадах, то вони в обов`язковому порядку попереджують завідуючого відділення та із його дозволу не йдуть на нараду. Тоді про обстановку у відділенні та стан здоров`я пацієнтів вони дізнаються від лікаря, який відчергував, у телефонному режимі, а також із історій хвороб пацієнтів. 17 серпня 2023 року лікар [PERSON] не попереджувала ні завідуючого відділення [PERSON] , ні чергового лікаря, який здавав зміну, [PERSON] , про неможливість прибуття на нараду. Через таке не попередження [PERSON] змушений був залишитися після завершення зміни та додатково довести до відому лікаря [PERSON] відомості про обстановку у відділенні. У зв`язку з цим, він написав відповідну доповідну на завідувача відділення, а той у свою чергу директору підприємства. 17 серпня 2023 року керівництвом центру із приводу неявки на лікарську нараду у позивача відібрано письмове пояснення, у якому [PERSON] пояснила, що 17 серпня 2023 року з 8-57 год. була присутня на своєму робочому місці у відділенні анестезіології та інтенсивної терапії. Жодних поважних причин неявки 17.08.2023 року на щоденну лікарську нараду позивач [PERSON] у поясненні не навела. Статтею 147 КЗпП України передбачено, що за порушення трудової дисципліни, до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана або звільнення. Згідно з ст. 148 КЗпП України, дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 149 КЗпП України, до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації. За приписами ст. 61 Конституції України, юридична відповідальність особи має індивідуальний характер. Так, при наданні оцінки правомірності порядку накладання на позивача дисциплінарного стягнення та законності обставин його накладення, слід виходить із загальних правил притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності, передбачених КЗпП України. З викладеного вбачається, що наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин. Ознакою порушення працівником трудової дисципліни, яка може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі оголошення догани, є наявність вини в його діях чи бездіяльності, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і поведінкою правопорушника. У постанові Верховного Суду України від 19 жовтня 2016 року у справі № 6-2801цс15 наведено правовий висновок про те, що пояснення порушника трудової дисципліни є однією з важливих форм гарантії, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення. Разом з тим, правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника. Невиконання власником або уповноваженим ним органом обов`язку зажадати письмове пояснення від працівника та неодержання такого пояснення не є підставою для скасування дисциплінарного стягнення, якщо факт порушення трудової дисципліни підтверджений представленими суду доказами. Верховним Судом в постанові від 22 липня 2020 року по справі № 554/9493/17 вказано, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. Аналогічний висновок зроблено Верховним Судом у постанові від 23 січня 2019 року в справі № 572/1644/17-ц. Обов`язковими складовими дисциплінарного проступку є:дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. У даному випадку наявна бездіяльність Позивача, яка 17.08.2023, заступивши на роботу згідно з Графіком роботи на серпень 2023 року, без поважної причини не з`явилася на лікарську нараду, під час якої відбувається приймання-передача чергової зміни. Обов`язок лікарів бути присутніми на лікарських нарадах, крім ПВТР, передбачено також у п. 2.2.20. п. 2.2.27. п. 2.2.32. Посадової інструкції Позивача, виходячи із яких Позивач зобов`язана була брати участь у щоденних лікарських нарадах: і тоді, коли вона заступала на зміну, і тоді коли її здавала. Бездіяльність Позивача є винною, дисциплінарний проступок нею вчинено умисно, оскільки вона, будучи ознайомлена із ПВТР і Посадовою інструкцією, достовірно знала про свій обов`язок приходити на щоденну лікарську нараду та прийняти зміну від попереднього чергового лікаря, але перебуваючи на своєму робочому місці та не маючи жодних поважних причин, щоб не йти на нараду, свідомо не з`явилася на неї, внаслідок чого черговий лікар, який здавав зміну, змушений був додатково затриматися на 30 хвилин після завершення свого робочого часу та повторно здати зміну свого чергування спеціально та окремо для неї. Причинний зв`язок між неявкою Позивача на щоденну лікарську нараду (її бездіяльністю) та порушенням покладених на неї ПВТР і посадовою інструкцією, трудових обов`язків полягає в тому, що її неявка 17.08.2023 на щоденну лікарську нараду призвела до порушення трудових обов`язків Позивача, які встановлені у ПВТР (п/п 1, 3 п.3.1. розділу 3) та Посадовій інструкції (п.п. 2.2.20., 2.2.27., 2.2.32., 4.1, 4.5.). Відповідно до ч. 3 ст. 149 КЗпП України, при обранні виду стягнення роботодавець повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. У даному випадку при обранні виду стягнення роботодавець врахував, що дисциплінарне правопорушення Позивачем вчинено умисно та без будь-яких поважних причин; що хоча її неявка на лікарську нараду не заподіяла матеріальної чи іншої суттєвої шкоди, але призвела до необхідності черговому лікарю [PERSON] затриматися після завершення його робочого часу та окремо здавати зміну для Позивача; що Позивач була присутня в той час на робочому місці, але свідомо та безвідповідально не з`явилася на лікарську нараду та не попередила про це свого безпосереднього керівника начальника відділення; що за попередню роботу Позивач не притягувалася до дисциплінарної відповідальності, хоча і не заохочувалася також. Ураховуючи всі вище наведені обставини, роботодавець обрав найменш тяжкий вид дисциплінарного стягнення з передбачених ст. 147 КЗпП України догану, стягнення, яке власник має право застосовувати за будь-яке порушення трудової дисципліни. Отже, притягнення керівництвом КП «Обласний перинатальний центр» РОР позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани проведено у відповідності до чинного законодавства про працю. Таким чином, аналізуючи вищевикладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу, виходячи з принципів розумності та справедливості, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] до Комунального підприємства «Обласний перинатальний центр» Рівненської обласної ради про визнання незаконним та скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення є безпідставні та не підлягають до задоволення. Відповідно до п. 2 ст. 141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі відмови у позові покладаються на позивача.

Outcome: dismissed