Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-01 00:00:00

До Красноармійського міськрайонного суду Донецької області звернувся [PERSON] з позовом до Покровської міської військової адміністрації Покровського району Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] помер його батько [PERSON] , який на момент своєї смерті був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] . Після смерті батька залилось спадкове майно автомобіль [NUMBER] , 2008 року випуску. Позивач є єдиним спадкоємцем після смерті батька, однак у встановлений строк не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року на території України з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строком на 30 діб, введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався до теперішнього часу. Батько позивача проживав на території Донецької області, де проводяться військові дії. Із засобів масової інформації позивач дізнався, що під час воєнного стану прийняття спадщини відбувається протягом 10 місяців з дати смерті. Отже, він розраховував, що прийняти спадщину можливо у строк до 27 лютого 2024 року, тобто протягом 10-ти місяців. Позивач, вважаючи, що строки прийняття спадщини після смерті батька не порушує, 12 січня 2024 року звернувся до приватного нотаріуса, щоб подати заяву про прийняття спадщини. Однак приватним нотаріусом м. Покровська йому надане роз`яснення про відмову у заведенні спадкової справи після батька із зазначенням, що він пропустив 6-місячний строк звернення із заявою про прийняття спадщини. Таким чином, позивач вважає, що пропустив строк подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин. Крім того, нотаріусом у роз`ясненні було зазначено, що у зв`язку відмінностями в написанні прізвищ позивача та його батька, не вбачається можливим встановити родинний зв`язок між ними. Згідно свідоцтва про народження позивача на російській мові, його прізвище « [PERSON] », його батьком є « [PERSON] ». Згідно паспорту позивача (сторінка 1) його прізвище українською мовою вказано як « [PERSON] », російською (сторінка 2 паспорту) « [PERSON] ». Однак батькові позивача при видачі паспорту було зроблено запис прізвища українською мовою як « [PERSON] », яке також зазначено в свідоцтві про його смерть. Виправити ці недоліки наразі неможливо, оскільки батько помер. Таким чином, оскільки іншим способом підтвердження факту родинних відносин, ніж встановлення цього факту в судовому порядку, немає, позивач вимушений звернутися з відповідною заявою до суду. Встановлення даного юридичного факту потрібно для оформлення спадщини після смерті батька. Позивач просить суд встановити йому додатковий строк три місяці, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , а також встановити факт родинних відносин, а саме що [PERSON] , [INFO] , є сином [PERSON] , [INFO] . Ухвалою суду від 23 січня 2024 року відкрито провадження у справі та визначено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовче провадження. Ухвалою суду від 02 квітня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивач в судове засідання не з`явився, в прохальній частині позовної заяви справу просив розглянути без його участі. Представник відповідача Покровської міської військової адміністрації Покровського району Донецької області до судового засідання не з`явився, заперечень проти заявлених вимог не надав. Суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи. Частиною 2 статті 247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до паспорту громадянина України [NUMBER] [PERSON] , народився [INFO] . Згідно з свідоцтвом про народження, відомості в яке внесені російською мовою, « [PERSON] » народився [INFO] , в графі батьки записані: батько « [PERSON] », мати « [PERSON] ». [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] в місті Родинське Покровського району Донецької області, свідоцтво про смерть якого видано Покровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Покровському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції 03 травня 2023 року (свідоцтво серія [NUMBER] . Згідно з частиною першою\~статті 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. У частині 2 цієї статті передбачено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про в становлення фактів, що мають юридичне значення. Відповідно до\~ст.315 ЦПК України\~судом розглядаються справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, в тому числі родинних відносин між фізичними особами. Відповідно до статті 319 ЦПК України у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд установив цей факт. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України N 5 "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення", в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо:\~\~згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян;\~\~чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення;\~\~заявник немає іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення;\~\~встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Установлення юридичних фактів у порядку окремого провадження сприяє реалізації конституційних прав громадян. Умовами, за наявності яких можливим є звернення до суду для встановлення фактів, що мають юридичне значення є те, що згідно із законом ці факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб; чинним законодавством не передбачено іншого порядку, їх встановлення факту потрібне заявникові для конкретної мети. Питання щодо встановлення факту родинних відносин між позивачем та померлою розглядається в даному випадку в порядку загального позовного провадження, оскільки встановлення даного факту необхідно позивачу в подальшому для реалізації права на спадкування. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що доводи [PERSON] щодо наявності родинного зв`язку між ним та його батьком знайшли своє підтвердження дослідженими у справі доказами - письмовими відомостями, які безпосередньо або опосередковано вказують на родинний зв`язок. Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно. Відповідно до статті 1216 ЦК України,\~ спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). У статті 1218 ЦК України зазначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно положень статті 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом. Згідно статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Позивач, будучи єдиним спадкоємцем після смерті батька звернувся до нотаріальної контори з метою оформлення спадкових прав. 12.01.2024 року за №10/01-16 приватним нотаріусом Покровського районного нотаріального округу Донецької області Шемчук Н.Б. позивачу було надано роз`яснення, відповідно до якого із поданих документів та свідоцтва про смерть вбачається, що станом на 12 січня 2024 року строк для прийняття спадщини пропущено. Також із поданих документів вбачається, що прізвища померлого та спадкоємця різні, а саме у померлого « [PERSON] », а у спадкоємця « [PERSON] », що не дає можливості встановити родинні відносини. Згідно з інформацією, наданою приватним нотаріусом Покровського районного нотаріального округу Донецької області Шемчук Н.Б. від 31.01.2024 року № 34/01-16 повідомлено, що нею не було відкрито спадкову справу після померлого [PERSON] , та не було видано жодного свідоцтва про право на спадщину. Спадкоємцю було надано письмове роз`яснення чинного законодавства України щодо відкриття спадкової справи, якщо строк для прийняття спадщини було пропущено та запропоновано звернутися до суду для встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлого його батька [PERSON] . На підставі\~статті 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною 3 статті 1272\~ЦК України визначено, що\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Відповідно до пункту 24\~ Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. \~ \~ \~ \~При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. \~ \~ \~ \~Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. \~ \~ \~ \~Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване\~статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Вирішуючи питання про визначення позивачу додаткового строку, судом встановлено, що Указом президента України №64/2022 від 24.02.2022 введено в Україні воєнний стан з 05-30 24.02.2022, який неодноразово продовжувався до теперішнього часу . Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією» від 22.12.2022 №309 (з наступними змінами) затверджено перелік територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), до цього переліку включені територіальні громади Покровського району Донецької області, зокрема, Покровська територіальна громада. Тому причини пропуску строку для прийняття спадщини є поважними, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини. Враховуючи викладене, наявність у позивача поважних причин пропуску строку для звернення до нотаріусу з заявою про прийняття спадщини, заявлені позовні вимоги позивача про надання йому додаткового строку для прийняття спадщини є законними, обґрунтованими та підлягають задоволенню. На підставі викладеного,\~\~

Outcome: approved