Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-05 00:00:00

Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24 квітня 2024 року позов [PERSON] , в інтересах якого діє представник адвокат Бухтоярова Оксана Василівна, до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Ужгороді Південно- Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, виконавчий комітет Ужгородської міської ради як орган опіки та піклування, про визнання батьківства задоволено частково. Визнано [PERSON] , [INFO] , батьком дитини [PERSON] , [INFO] . Зобов`язано відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгороді Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції внести зміни до актового запису №1173 про народження дитини [PERSON] , [INFO] , скасувавши запис: в графі «Відомості про батька» Прізвище, власне ім`я, по батькові: [PERSON] Громадянство: Україна; скасувавши запис: Відомості про батька записані відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України»; внісши: в графі «Відомості про батька» Прізвище, власне ім`я, по батькові: [PERSON] , Громадянство: Російська Федерація, та видати нове Свідоцтво про народження. Визначено прізвище дитини [PERSON] , [INFO] , "Карташова", змінивши його зі " [PERSON] " на " [PERSON] " та видати нове Свідоцтво про народження з прізвищем [PERSON] . Зобов`язати [PERSON] усунути [PERSON] перешкоди у вихованні та побаченнях з малолітньою [PERSON] і встановити [PERSON] , порядок побачень зі [PERSON] 3 дні на тиждень, а саме: в суботу з 11:00 до 14:00 години, в неділю з 11:00 до 14:00 години, четвер з 16:30 до 18:30 годин, у присутності [PERSON] та її малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , під час яких зобов`язати [PERSON] не заважати спілкуванню батька з донькою, не настроювати дитину на негативне пряме чи опосередковане відношення до батька, не створювати конфліктну чи іншу негативну напружену обстановку, сприяти дружелюбній і позитивній атмосфері. Зобов`язати [PERSON] усунути [PERSON] перешкоди участі в житті малолітньої [PERSON] шляхом: спільного з батьком дитини прийняття ключових рішень щодо життєдіяльності дитини; спільного з батьком дитини прийняття рішень щодо оформлення дитини та відвідування нею дитячих дошкільних та шкільних навчальних закладів, гуртків, секцій, розвиваючих занять; надання інформації про стан здоров`я дитини та її розвиток спілкування та побачення з дитиною за допомогою власних технічних засобів (мобільних телефонів, ноутбуків) матері та батька дитини в дистанційному режимі по мобільному зв`язку та відеозв`язку, в тому числі з застосуванням месенджеру WhatsApp, месенджеру Telegram, месенджеру Facebook Messenger, застосунку Viber на час відряджень [PERSON] за межі міста Ужгорода Закарпатської області. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено. 30.04.2024 року на адресу суду надійшла заява представника позивача адвоката Бухтоярової О.В. щодо ухвалення додаткового рішення щодо розподілу судових витрат на професійну правничу допомогу. Згідно з якої просить стягнути з відповідача на користь позивача по справі № 308/18969/23 судові витрати за надання правничої допомоги 38\~000 грн. в суді першої інстанції. Обгрунтовує, зокрема, наступним. Звертався до відповідачки з врегулюванням всіх спірних питань в позасудовому порядку, попереджав відповідача [PERSON] , що на судовий процес підуть судові витрати, які краще використати на дитину, до останнього не хотів ці витрати покладати на [PERSON] , але вимушений це зробити з огляду на її процесуальну поведінку: затягування судового розгляду та відношення до справи. На переважній кількості судових засідань її не було, засідання проводилися за участю її представника. Натомість, позивач та його адвокат були присутні на всіх без винятку судових засіданнях. Такими діями [PERSON] позбавила можливості бачити доньку та брати активну участь у її житті, а дитина росте і цей час ніхто не поверне, тому відповідач не може не усвідомлювати значення для цієї судової справи. Також витратив дуже багато часу та сил на формування скріншотів для звернення до суду та їх підписання ЕЦП, а також тих, які подавалися після відкриття провадження у справі. Крім цього ним витрачений значний час на підготовку тексту (зокрема, клопотання про приєднання правової позиції у справі, яке не увійшло в акт виконаних робіт) для можливості відповіді на доводи відповідача [PERSON] ,висловлені в її документах, що подавалися нею (її представником) до суду. 02.05.2024 від представника відповідача [PERSON] надійшли письмові заперечення на клопотання про стягнення з відповідача витрат на правову допомогу,згідно з якого просить відмовити у задоволенні клопотання у повному обсязі, а у разі прийняття рішення про стягнення з відповідачки певної суми судових витрат, просить визначити мінімальну суму, яка є співмірною та спроможною до сплати матір`ю одиночкою, яка має на утриманні дитину інваліда, підгрупи «А». У судовому засіданні позивач повідомив, що неодноразово намагався вирішити питання мирно. Пропонував узаконити батьківство за взаємною заявою. Також, дізнавшись про приблизну суму судових витрат, запропонував передати цю суму відповідачці на утримання дитини, не кажучи вже про те, що надавав матеріальну підтримку, поки відповідачка навмисно не закрила рахунок. На всі пропозиції вирішити питання мирним шляхом, отримав відмову. До подання позовної заяви кілька разів уточнив у відповідачки, чи впевнена вона, що статус матері одиначки та вигадане прізвище у графі "батько" - це те, за що варто боротися в судовому порядку? Що це будуть витрати, які можна витратити на потреби дитини замість правового захисту, нервів, часу, оприлюднення неприємних фактів особистого життя та інше? І у відповідь я отримав неодноразове та тверде "так". Домовленості на рівні логіки, позитиву, моральних принципів з нею неможливі апріорі. Багато було тому прикладів. Згадався ще один, коли [PERSON] погодився стати хрещеним [PERSON] і сказав, що буде радий поріднитися з ним. Однак,у відповідь дізнався, що хрещений вже є. 27.04.2024 у суботу об 11:00, відповідно до судового рішення, спробував заїхати до [PERSON] . Передати велику пачку памперсів для дочки та поговорити про подальші судові етапи. А саме: якщо відповідачка згодна закінчити суд на першій інстанції і вже зараз перестати перешкоджати моєму спілкуванню з дочкою, хотів запропонувати їй хоч тепер вже припинити судові тяжби і продовжити вирішувати всі питання, які стосуються життя дитини без судів, щоб зекономити купу нервів, сил і життєвої енергії та витратити це на виховання доньки, а також повідомити, що готовий не ставити питання про стягнення з неї будь-яких судових витрат лиш би вже почали нормальне життя щодо виховання дитини. Конструктивного діалогу не вдалося побудувати. Доводи відповідачки стосовно укорінення в Україні вважає нерелевантними, оскільки більшість жителів України зараз намагаються виїхати, а не в`їхати, та "укорінитися" саме за її межами. Незважаючи на ризики, віддав перевагу поверненню в Україну, де з`явилася на світ єдина дочка. З нещодавнього листування з китайськими колегами зрозумів, що втратив бізнес можливість. Вважає, що у відповідачки тепер дуже високий стандарт до матеріального становища чоловіків, яких вона вибирає собі у супутники життя, якому позивач не відповідає. У судовому засіданні представник позивача підтримав заяву та просив задовольнити таку, зазначивши, що укладенням договору розраховували на певну мінімальну кількість судових засідань, вона та позивач були присутні на усіх 12 судових засіданнях, незважаючи на лікарняні, накладки з іншими судовими засіданнями. Необов`язковим був етап з опікунською радою, якби відповідачка раніше пішла на контакт. На підставі договору надсилались адвокатські запити, здійснювалась реальна робота, подавались заяви по суті справи та з процесуальних питань. До заперечень відповідачки не додано вагомих доказів, справа є складною, розглядалась у порядку загального позовного провадження. Доводи про зменшення витрати у зв`язку з доглядом за старшою донькою вважає недостатніми, оскяльки в матеріалах справи наявна довідка про постійне відвідування дитиною виховного закладу. На опікунській раді відповідачка була присутня разом з молодшою донькою, а судові засідання ігнорувала. Стосовно упущеної вигоди зазначила, що позивач порушив ділові контакти, що впливає на його матеріальне становище. Незважаючи на визнання батьківства, адвокатські запити вчинялись до прийняття провадження судом. Повідомила, що з даної суми йде сплата податків, оскільки робить усе, як передбачено законодавством, задля підтримки України. Повідомила, що діагноз у старшої дитини не обтяжений спадковими хворобами. Відповідачка у судовому засіданні повідомила, що має хвору старшу дитину, молодша дитина зараз теж хвора, дві ночі не спала, однак, прийшла на судове засідання. Явка до органу опіки була ініціативою позивача, їх висновок її повністю влаштовував. Допоки рішення не набере законної сили вважає дії позивача неналежними, це можливо після рішення суду апеляційної інстанції, вважає, що такий прийшов у вказану дату, щоб її шантажувати, зневажливо до неї ставився. Нагадала, що визнала батьківство, вважає, що не заробивши гроші позивач, хоче такі з неї стягнути. Представник відповідача у судовому засіданні заперечила щодо задоволення клопотання з наведених у запереченнях підстав, вказала, що відповідачка визнала батьківство, позивач міг скористатись правом на безоплатну правову допомогу. Заслухавши учасників розгляду даної заяви, розглянувши вказану заяву, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24 квітня 2024 року позов [PERSON] , в інтересах якого діє представник адвокат Бухтоярова Оксана Василівна, до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Ужгороді Південно- Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, виконавчий комітет Ужгородської міської ради як орган опіки та піклування, про визнання батьківства задоволено частково. Визнано [PERSON] , [INFO] , батьком дитини [PERSON] , [INFO] . Зобов`язано відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгороді Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції внести зміни до актового запису №1173 про народження дитини [PERSON] , [INFO] , скасувавши запис: в графі «Відомості про батька» Прізвище, власне ім`я, по батькові: [PERSON] Громадянство: Україна; скасувавши запис: Відомості про батька записані відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України»; внісши: в графі «Відомості про батька» Прізвище, власне ім`я, по батькові: [PERSON] , Громадянство: Російська Федерація, та видати нове Свідоцтво про народження. Визначено прізвище дитини [PERSON] , [INFO] , "Карташова", змінивши його зі " [PERSON] " на " [PERSON] " та видати нове Свідоцтво про народження з прізвищем [PERSON] . Зобов`язати [PERSON] усунути [PERSON] перешкоди у вихованні та побаченнях з малолітньою [PERSON] і встановити [PERSON] , порядок побачень зі [PERSON] 3 дні на тиждень, а саме: в суботу з 11:00 до 14:00 години, в неділю з 11:00 до 14:00 години, четвер з 16:30 до 18:30 годин, у присутності [PERSON] та її малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , під час яких зобов`язати [PERSON] не заважати спілкуванню батька з донькою, не настроювати дитину на негативне пряме чи опосередковане відношення до батька, не створювати конфліктну чи іншу негативну напружену обстановку, сприяти дружелюбній і позитивній атмосфері. Зобов`язати [PERSON] усунути [PERSON] перешкоди участі в житті малолітньої [PERSON] шляхом: спільного з батьком дитини прийняття ключових рішень щодо життєдіяльності дитини; спільного з батьком дитини прийняття рішень щодо оформлення дитини та відвідування нею дитячих дошкільних та шкільних навчальних закладів, гуртків, секцій, розвиваючих занять; надання інформації про стан здоров`я дитини та її розвиток спілкування та побачення з дитиною за допомогою власних технічних засобів (мобільних телефонів, ноутбуків) матері та батька дитини в дистанційному режимі по мобільному зв`язку та відеозв`язку, в тому числі з застосуванням месенджеру WhatsApp, месенджеру Telegram, месенджеру Facebook Messenger, застосунку Viber на час відряджень [PERSON] за межі міста Ужгорода Закарпатської області. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено. З метою отримання правничої допомоги у вищезазначеній справі позивачем [PERSON] було укладено договір про надання правничої допомоги від 07.10.2023 із адвокатом Бухтояровою О.В. На виконання\~ст. 141 ЦПК України, представником позивача було надано суду акт виконаних робіт згідно договору про надання правничої допомоги від 07.10.2023 щодо виконаної роботи в процесі підготовки справи до судового розгляду та в суді першої інстанції по справі Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області № 308/18969/23 на суму 38000 грн, а саме: консультаційні послуги - 30 годин (протягом періоду 7.10.2023 по 24.04.2024; вироблення правової позиції у справі 5 годин; складання та оформлення позовної заяви 10 годин; представництво інтересів позивача в судовому засіданні Ужгородського міськрайонного суду в суді 13.12.2023 (9.30); представництво інтересів позивача в судовому засіданні Ужгородського міськрайонного суду в суді 13.12.2023 (9.30); представництво інтересів позивача в судовому засіданні Ужгородського міськрайонного суду в суді 05.03.2024 (9.30); представництво інтересів позивача в судовому засіданні Ужгородського міськрайонного суду в суді 19.01.2024 (13.40); представництво інтересів позивача в судовому засіданні Ужгородського міськрайонного суду в суді 24.01.2024 (15.00); представництво інтересів позивача в судовому засіданні Ужгородського міськрайонного суду в суді 05.02.2024 (13.45); представництво інтересів позивача в судовому засіданні Ужгородського міськрайонного суду в суді 23.02.2024 (11.00); представництво інтересів позивача в судовому засіданні Ужгородського міськрайонного суду в суді 05.03.2024 (13.15); представництво інтересів позивача в судовому засіданні Ужгородського міськрайонного суду в суді 13.03.2024 (13.20); представництво інтересів позивача в судовому засіданні Ужгородського міськрайонного суду в суді 01.04.2024 (9.30); представництво інтересів позивача в судовому засіданні Ужгородського міськрайонного суду в суді 15.04.2024 (9.30); представництво інтересів позивача в судовому засіданні Ужгородського міськрайонного суду в суді 16.04.2024 (15.00); представництво інтересів позивача в судовому засіданні Ужгородського міськрайонного суду в суді 24.04.2024 (15.00); Представництво інтересів позивача в комісії з питань захисту прав дитини Ужгородского міськвиконкому 21.02.2024 (10.00); складення, оформлення та направлення адвокатського запиту в ТОВ Клініка здорової родини «Астрамед» 12.10.2023 2 години; складення, оформлення та направлення адвокатського запит в Лікарю [PERSON] , 12.10.2023 2 години; складення, оформлення та направлення адвокатського запит в Лікарю [PERSON] , 13.10.2023 2 години; складення оформлення та направлення адвокатського запиту в Відділ державної реєстрації актів - цивільного стану у місті Ужгороді Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції, 13.10.2023р. -2 години; складення, оформлення та направлення адвокатського запиту від 16.10.2023р. в КНП Ужгородський міський пологовий будинок (щодо медичної документації [PERSON] ) - 2 години; складення, оформлення та направлення, адвокатського запиту в Відділ реєстрації місця проживання Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, 16.10.2023 р - 2 години; складення оформлення та направлення адвокатського запиту в Державну прикордонну службу України, 16.10.2023р - 2 години; складення, оформлення та направлення адвокатського запиту КНП "Ужгородський міський пологовий будинок (щодо підтвердження народження [PERSON] в м. Ужгороді), 20.11.2023 р. -2 години; складення та направлення відповідачу і до суду відповіді на відзив 18.12.2023 -2 години; складення та направлення заяви [PERSON] від 24.01.2024 про збільшення та зменшення позовних вимог 4 години; оформлення тексту заяви про зміну предмету позову від 05.03.2023 1 година. На підтвердження оплати послуг адвоката, до заяви про стягнення витрат на професійну правничу допомогу додано квитанцію на суму 38 000 (тридцять вісім тисяч) гривень від 24.01.2024 №4610626, докази відкриття рахунку адвоката. Відповідно до ст. 59 Конституції України, кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. Згідно статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність - це незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору. Згідно\~статті 15 ЦПК України\~учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. Згідно статті 133 ЦПК України\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Згідно частин першої, третьої\~статті 134 ЦПК України\~разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи. Попередній розрахунок розміру судових витрат не обмежує сторону у доведенні іншої фактичної суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи. Така заява була подана до суду до закінчення судових дебатів. Згідно частин першої-п`ятої\~статті 137 ЦК України\~витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може за клопотанням іншої сторони зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Отже при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Згідно частини восьмої\~статті 141 ЦПК України\~розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. Згідно частини третьої\~статті 141 ЦПК України\~при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. За змістом частини 1\~статті 26 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Договір про надання правової допомоги за своєю правовою природою є договором про надання послуг, який, в свою чергу, врегульовано\~Главою 63 Цивільного кодексу України. Зокрема,\~статтею 903 ЦК України\~визначено, що якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором. Глава 52 ЦК України\~визначає загальні поняття та принципи будь-якого цивільного договору, включаючи договір про надання послуг. Стаття 632 ЦК України\~регулює поняття ціни договору. За приписами вказаної статті ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін, зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом, а якщо ціна у договорі не встановлена і не може бути визначена виходячи з його умов, вона визначається виходячи із звичайних цін, що склалися на аналогічні товари, роботи або послуги на момент укладення договору. Тобто, визначаючи розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації гонорару адвоката іншою стороною, суд має виходити з встановленого у самому договорі розміру та/або порядку обчислення таких витрат, що узгоджується з приписами\~статті 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність». Розмір гонорару визначається за погодженням адвоката з клієнтом, і може бути змінений лише за їх взаємною домовленістю. Суд не має права його змінювати і втручатися у правовідносини адвоката та його клієнта. Однак, за наявності заперечень учасника справи, суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені, з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично та чи була їх сума обґрунтованою. При визначенні суми відшкодування витрат на професійну правничу допомогу суд виходить з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Подібні висновки щодо підтвердження витрат, пов`язаних із оплатою професійної правничої допомоги, зроблені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі № 826/1216/16 (провадження № 11-562ас18) та додатковій постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц (провадження № 14-382цс19). При вирішенні питання про стягнення із позивача витрат на правову допомогу, суд враховує те, що між відповідачем та адвокатом укладено Договір про надання правової допомоги, де сторони дійшли згоди про обсяг надання послуг та їх вартість. Разом з тим, 12.05.2020 Велика Палата Верховного Суду ухвалила постанову у справі № 904/4507/18 (провадження № 12-171гс19), в якій підтвердила свій висновок, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також з критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (пункт 21 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі № 755/9215/15-ц (провадження № 14-382цс19)). Отже, можна зробити висновок, що\~ЦПК України\~передбачено такі критерії визначення та розподілу судових витрат: 1) їх дійсність; 2) необхідність; 3) розумність їх розміру, з урахуванням складності справи та фінансового стану учасників справи. Відповідно до ч. 1\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Також, судом враховано правовий висновок ВП ВС що міститься у постанові від 16 листопада 2022 року Справа №922/1964/21, згідно якого: «Учасник справи повинен деталізувати відповідний опис лише тією мірою, якою досягається його функціональне призначення - визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат. Надмірний формалізм при оцінці такого опису на предмет його деталізації, за відсутності визначених процесуальним законом чітких критеріїв оцінки, може призвести до порушення принципу верховенства права. У випадку встановленого договором фіксованого розміру гонорару сторона може доводити неспівмірність витрат у тому числі, але не виключно, без зазначення в детальному описі робіт (наданих послуг) відомостей про витрати часу на надання правничої допомоги. Зокрема, посилаючись на неспівмірність суми фіксованого гонорару зі складністю справи, ціною позову, обсягом матеріалів у справі, кількістю підготовлених процесуальних документів, кількістю засідань, тривалістю розгляду справи судом тощо.» Приймаючи до уваги наведене, з огляду на спірні правовідносини, беручи до уваги рівень складності юридичної кваліфікації правовідносин у справі, обсяг та обґрунтованість підготовлених та поданих до суду стороною відповідача та позивача заяв та матеріалів, їх значення для вирішення спору, з урахуванням критеріїв реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності) та розумності їхнього розміру, суд дійшов висновку, що заявлений до стягнення розмір витрат на правничу допомогу сторони позивача не відповідає принципам розумності в даних правовідносинах, не є обґрунтованим та пропорційним до предмета спірних правовідносин з урахуванням фінансового стану сторін. В постанові від 25 жовтня 2022 року у справі № 820/3681/18 (адміністративне провадження № К/9901/27069/19) Верховний Суд зазначив: «Розмір відповідної суми (витрат на правничу допомогу) має бути обґрунтованим. Крім того, підлягає оцінці необхідність саме такого розміру витрат. Склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі - сторона, яка хоче компенсувати судові витрати повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо не співмірності розміру таких витрат. Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний із позицією, зусиллям і участю в процесі представника інтересів сторони за договором. При цьому, такі надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи, якого прагне сторона, повинно бути доведено стороною в процесі. Суд під час вирішення питання щодо розподілу судових витрат зобов`язаний оцінити рівень витрат на правничу допомогу обґрунтовано у кожному конкретному випадку за критеріями співмірності необхідних і достатніх витрат». В додатковій постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 червня 2022 року у справі № 910/12876/19 (провадження № 12-94гс20) роз`яснено, що в цілому нормами процесуального законодавства передбачено такі основні критерії визначення та розподілу судових витрат, як їх дійсність, обґрунтованість, розумність і співмірність відповідно до ціни позову, з урахуванням складності та значення справи для сторін. Суд, вирішуючи питання про розподіл витрат, зазначених представником позивача - адвокатом Бухтояровою О.В., у заяві про відшкодування витрат на правову допомогу, взявши до уваги умови договору про надання правової допомоги, їх детальний опис, дійшов висновку про те, що визначений розмір витрат на професійну правничу допомогу під час розгляду справи є завищеним, витрати у зазначеній сумі не можна визнати належним чином обґрунтованими у зв`язку із наданням необхідної за обставин цієї справи правової допомоги з урахуванням фінансового стану сторін. Враховуючи вище наведене, беручи до уваги те, що відповідачем було частково визнано позовні вимоги - визнано батьківство позивача та враховуючи наявність на утриманні відповідачки двох малолітніх дітей, одна з яких є дитиною з інвалідністю, зайнятість такої доглядом дітей, відсутність заробітків, подане клопотання представника відповідача про зменшення витрат на оплату правничої допомоги, враховуючи співмірність суми витрати із складністю справи та наданим адвокатом обсягом послуг, кінцевий результат розгляду справи, а також те, що вказаний розмір правової допомоги в загальній сумі 38000 грн., не є належним чином обґрунтованим та пропорційним до предмета спірних відносин, а відтак не відповідає принципам розумності, у зв`язку з чим заява підлягає до часткового задоволення, а саме в розмірі 7000 грн. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 листопада 2022 року зазначено, що під час вирішення питання про розподіл судових витрат суд, за наявності заперечення сторони проти розподілу витрат на адвоката або з власної ініціативи, може не присуджувати стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, всі її витрати на професійну правову допомогу. У такому випадку суд, відмовляє стороні, на користь якої ухвалено рішення, у відшкодуванні понесених нею витрат на правову допомогу повністю або частково та відповідно не покладає такі витрати повністю або частково на сторону, не на користь якої ухвалено рішення. При цьому в судовому рішенні суд повинен конкретно вказати, які саме витрати на правову допомогу не підлягають відшкодуванню повністю або частково, навести мотивацію такого рішення та правові підстави для його ухвалення. Зокрема, вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд має враховувати, що розмір відшкодування судових витрат, не пов`язаних зі сплатою судового збору, не повинен бути непропорційним до предмета спору. У зв`язку з наведеним суд з урахуванням конкретних обставин, зокрема ціни позову, може обмежити такий розмір з огляду на розумну необхідність судових витрат для конкретної справи. У додатковій постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18 лютого 2022 року у справі № 925/1545/20 вказано, що для вирішення питання про розподіл судових витрат суд враховувати: складність справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); час, витрачений адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсяг наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; пов`язаність цих витрат із розглядом справи; обґрунтованість та пропорційність предмета спору; ціну позову, значення справи для сторін; вплив результату її вирішення на репутацію сторін, публічний інтерес справи; поведінку сторони під час розгляду справи (зловживання стороною чи її представником процесуальними правами тощо); дії сторони щодо досудового врегулювання справи та врегулювання спору мирним шляхом. Таким чином, суд з урахуванням вище наведеного, виходячи із критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, та конкретних обставин справи, складності справи доходить висновку, що заява підлягає частковому задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: partial