Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-29 00:00:00

Позивач звернулася до суду з\~\~вищезазначеним позовом, посилаючись на те, що [INFO] померла її мати [PERSON] (спадкодавець). Спадкоємцями після смерті матері стали позивач [PERSON] (дочка), та батько позивачки [PERSON] (чоловік померлої). [INFO] [PERSON] (чоловік померлої) відмовився від прийняття спадщини на користь позивача, однак позивачу про це не повідомив. 11.12.2023 позивач звернулася до нотаріуса з письмовою заявою про прийняття спадщини. Однак, нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлої у зв`язку з тим, що позивач у встановлений законом строк не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті матері. У зв`язку з цим, [PERSON] просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] тривалістю три місяці. 13.02.2024 ухвалою Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області було відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. 02.04.2024 позивачем [PERSON] подано суду заяву про зміну підстави позову. В даній заяві зазначає, що на момент смерті матері, і тривалий час після цього позивач проживала за адресою: [ADDRESS] позивач переїхала проживати у грудні 2023 року. Після смерті матері спадкова справа була заведена нотаріусом, місце роботи якого знаходиться у м. Калуш. [PERSON] зазначає, що з 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан. У період дії правового режиму воєнного стану встановлено обмеження руху транспортних засобів, введено комендантську годину. Багато міст України, в тому числі і м. Одеса, піддавались масованим ракетним обстрілам. Після початку повномасштабного вторгнення рф, позивач не думала про майно, матеріальні цінності відійшли на другий план. Адже основним питанням стало фізичне виживання, збереження життя. Про оформлення спадщини мова не йшла, позивач взагалі не думала про це і не запитувала батька. Але, навіть якщо позивач хотіла подати заяву про прийняття спадщини після смерті матері, то їй необхідно було приїхати у м. Калуш, бо згідно Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, заява про прийняття спадщини подається особисто. Зважаючи на значну територіальну віддаленість між містами Одеса і Калуш, встановленими обмеженнями руху транспорту в умовах введеного воєнного стану, це зробити було вкрай важко. Позивач зазначає, що строк пропуску для прийняття спадщини не є значним. Крім того, позивач звертає увагу, що нотаріус, маючи інформацію про місце проживання позивача, не здійснив оголошення про виклик спадкоємців. Ухвалою суду від 02.04.2024 закрито підготовче провадження, справу па призначено до судового розгляду. У судове\~засідання \~позивач [PERSON] \~не з`явилася, однак подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності позивача, позов підтримує повністю, просить задовольнити. Відповідач [PERSON] подав суду заяву, в якій просить розгляд справи проводити без його участі, позовні вимоги визнає повністю. Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши письмові докази по справі, приходить до наступних висновків. [INFO] померла мати позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.4). Спадкова справа відкрита 11.02.2022 (а.с.8). Спадкоємцями після смерті [PERSON] стали позивач [PERSON] (дочка), та батько позивачки [PERSON] (чоловік померлої). [PERSON] (чоловік померлої) станом на 05.02.2024 був зареєстрований разом з [PERSON] за адресою: [ADDRESS] (а.с.10). 11.02.2022 [PERSON] (чоловік померлої) відмовився від прийняття спадщини на користь позивача, про що подав заяву нотаріусу (а.с.6). 11.12.2023 позивач звернулася до нотаріуса з письмовою заявою про прийняття спадщини (а.с.11). Однак, нотаріусом 11.12.2023 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлої у зв`язку з тим, що позивач у встановлений законом строк не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] (а.с.12). Відповідно до ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст.ст.\~1217, 1218 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до статті 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. У відповідності до ст. ст. 1269,1270\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав спільно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто протягом шести місяців з час відкриття спадщини. За змістом ст. 1272 ЦК України, за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини; за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови "Про\~судову практику\~у справах\~про спадкування"\~№7\~від 30\~травня 2008\~року роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як зазначено в постанові Верховного Суду від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Такі обставини, як тяжкий стресовий стан, незначний проміжок пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, є достатніми правовими підставами для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідну позицію висловив Верховний Суд у постанові від 16 серпня 2023 року у справі № 758/13293/18. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року у справі № 459/2973/18 (провадження № 61-12504св21) зазначено, що: «поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61?21447св19). При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. Як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Таким чином, стресовий стан, велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна є поважними причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Суд також враховує, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», відповідно до Указу Президента України, затвердженого Законом № 2102-IX від 24.02.2022 року ( зі змінами) в Україні із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, дію якого неодноразово продовжено. У період дії правового режиму воєнного стану встановлено обмеження руху транспортних засобів, введено комендантську годину. Судом встановлено,\~що позивач\~пропустила строк\~для прийняття\~спадщини з\~поважних причин, оскільки після смерті матері перебувала у стресовому стані, проживала на значній відстані від місця проживання спадкодавця, у зв`язку з введенням воєнного стану не мала можливості особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. У зв`язку з цим, суд приходить до висновку про поважність причини пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини. Відповідач по справі [PERSON] претензій до спадкового майна не має, а тому суд вважає, що позивачу [PERSON] слід визначити додатковий строк три місяці, який обчислювати з моменту набрання рішенням законної сили, що буде достатнім для подання нею заяви про прийняття спадщини. На підставі\~наведеного та\~

Outcome: approved