Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-23 00:00:00

До Красноармійського міськрайонного суду Донецької області звернулась [PERSON] , від імені та в інтересах якої діє представник адвокат Токарєва Олена Геннадіївна, з позовною заявою до [PERSON] про розірвання шлюбу. В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначила, що 06.12.2019 року між позивачем та відповідачем було укладено шлюбу, від якого мають двох дітей: доньку [PERSON] , [INFO] та сина [PERSON] , [INFO] . У зв`язку з військовою агресію російської федерації і введенням військового стану на території України позивач вимушена була разом з малолітньою донькою виїхати за межі України, а саме в Німеччину де народила сина. З травня 2023 року позивач та відповідач шлюбні стосунки не підтримують, проживають окремо, спільне господарство не ведуть. Шлюбні відносини між ними припинилися через те, що в них різні характери і погляди на спільне життя. Позивач вважає подальше спільне життя та примирення з відповідачем не можливим. Просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, а також стягнути з відповідача судовий збір. Ухвалою Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 22 січня 2024 року відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи по суті в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Позивач, представник позивача до судового засідання не з`явились, надали заяви про розгляд справи без їх участі. Відповідача\~було належним чином повідомлено про дату, час та місце розгляду цивільної справи шляхом надіслання на його адресу судових повісток-повідомлень, розміщено оголошення про виклик в судові засідання на сторінці Красноармійського міськрайонного суду Донецької області офіційного веб-порталу «Судова влада в Україні» в мережі Інтернет. Однак, відповідач в судове засідання не прибув, про наявність поважних для цього причин суд не повідомив, відзив на позов не подав. Відповідно до\~частини 3\~статті 223\~ЦПК України\~якщо учасник\~справи або\~його представник\~були належним\~чином повідомлені\~про судове\~засідання,\~суд розглядає\~справу за\~відсутності такого\~учасника справи\~у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; Частина 4 цієї статті передбачає, що у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Частина 1 статті 280 ЦПК України передбачає, що у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, про поважність причин неявки не повідомив, відзиву на позов не подав, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. З огляду на це, суд вважає за можливе здійснювати заочний розгляд цивільної справи за правилами глави 11 розділу ІІІ ЦПК України. Частиною 2\~статті 247\~ЦПК України\~передбачено,\~що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до свідоцтва про шлюб [PERSON] та [PERSON] перебувають у шлюбі, який зареєстровано Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Павлоградському, Юр`ївському районах та місту Павлограду Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області 06 грудня 2019 року, актовий запис №529 (а.с.9). Від шлюбу мають двох дітей: доньку [PERSON] , [INFO] та сина [PERSON] , [INFO] (а.с.10,13). Фактичні шлюбні відносини між сторонами припинені, спільне господарство не ведеться, проживають окремо. Подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу не можливе. Стаття 110 СК України\~передбачає право позивача на пред`явлення позову про розірвання шлюбу.\~ Відповідно до \~статті 112 Сімейного Кодексу України, суд може розірвати шлюб, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до\~статті 56 СК України\~кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини, примушення до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки встановлені законом. Враховуючи викладене, суд вважає заявлені позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Згідно\~статті 113 СК України\~особа, яка змінила прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач не надала суду клопотання про відновлення дошлюбного прізвища, тому суд залишає їй прізвище « [PERSON] ». Згідно із\~статтею 133 ЦПК України судовий\~збір включено до складу судових витрат. Відповідно до\~статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку із задоволенням позовних вимог судовий збір підлягає стягненню з відповідача. На підставі викладеного,

Outcome: approved