Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-22 00:00:00

11 листопада 2022 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості. Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк», звертаючись з позовом до суду, просило стягнути з [PERSON] заборгованість у розмірі 25339,25 Дол.США, що за курсом 36,56 відповідно до службового розпорядження НБУ від 02.11.2022 року складає 926402,98 грн., за кредитним договором № K3BLGA15006723 від 06.02.2008 року, яка складається з: 25339,25 Дол.США. - 3% річних від простроченої суми; судові витрати. Свої позовні вимоги обґрунтовують тим, що АТ КБ «Приватбанк» та [PERSON] 06.02.2008 року уклали кредитний договір № K3BLGA15006723. Згідно договору АТ КБ «Приватбанк» зобов`язався надати відповідачу кредит у розмірі 332547,00 Дол.США на термін до 06.02.2018 року, а відповідач зобов`язався повернути кредит та сплатити відсотки за користування кредитними коштами в строки та в порядку, встановлених кредитним договором. Згідно договору у випадку порушення зобов`язань за кредитним договором, відповідач сплачує банку відсотки за користування кредитом у подвійному розмірі на місяць, нараховані від суми непогашеної в строк заборгованості за кредитом. Відповідач не надав своєчасно Банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, комісією, а також іншими витратами відповідно до умов договору, що має відображення у розрахунку заборгованості за договором K3BLGA15006723. Таким чином, у порушення умов кредитного договору, а також ст.509, 526, 1054 ЦК України, відповідач зобов`язання за вказаним договором не виконав. АТ КБ «Приватбанк» звернувся до приватного нотаріуса з заявою про звернення стягнення на предмет іпотеки відповідача. 27.08.2019 року приватним нотаріусом було винесено виконавчий напис про звернення стягнення на предмет іпотеки. Таким чином, винесення виконавчого напису від 27.08.2019 року, не свідчить про припинення договірних правовідносин сторін, оскільки договір діє до повного виконання сторонами зобов`язань та не звільняє боржника від відповідальності за не виконання ним грошового зобов`язання. На даний час виконавчий напис від 27.08.2019 року не виконано боржником. Прострочена сума заборгованості за тілом крелиту становить 284142,09 Дол.США. Оскільки, з відповідача в рахунок погашення заборгованості було звернуто стягнення за кредитним договором за період з дати укладання кредитного договору до дати поточної заборгованості, яка була вказана у виконавчому написі від 27.08.2019 року, тобто за період з 06.02.2008 року по 27.06.2019 року, то за період після винесення виконавчого напису від 27.08.2019 року, з 14.11.2019 року по 31.01.2022 року, відповідач має заборгованість у розмірі - 25339,25 Дол.США., яка складається з наступного: - 25 339,25 Дол.США. - 3% річних від простроченої суми. 05.12.2022 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва позовну заяву було повернуто суб`єкту звернення. 04.07.2023 року постановою Київського апеляційного суду ухвалу Дніпровського районного суду міста Києві від 05.12.2022 року скасовано та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. 02.08.2023 року до Дніпровського районного суду міста Києва надійшла цивільна справа 755/11568/22 за позовною заявою Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості. 09.08.2023 року в порядку автоматизованого розподілу справ заяву передано раніше визначеному складу суду - судді Коваленко І.В. 10.08.2023 року на виконання вимог ч.6 ст.187 ЦПК України суддею в порядку досудової підготовки справи здійснено запит до Електронного реєстру територіальної громади м.Києва «ГІОЦ/КМДА». 15.08.2023 року, згідно ч.7 ст. 187 ЦПК України, з відділу з питань реєстрації проживання /перебування фізичних осіб Дніпровської РДА отримана інформація про реєстрацію відповідача [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . 16.08.2023 року Дніпровським районним судом м. Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості за правилами загального позовного провадження, з призначенням підготовчого засідання на 14 год. 00 хв. 03 жовтня 2023 року. За змістом положень ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. У встановлений судом строк відповідач [PERSON] відзив на позов не подав. Конверт з ухвалою про відкриття провадження та копією позовної заяви з додатками, який направлявся за адресою зареєстрованого місця проживання відповідача, повернувся до суду неврученим з відміткою «Укрпошти» про причини повернення - «за закінченням терміну зберігання». Інших заяв по суті справи від учасників справи не надійшло. 13.11.2024 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Представник позивача до судового засідання не з`явився, у прохальній частині позовної заяви просив розгляд справи проводити за його відсутності, позовні вимоги підтримував у повному обсязі та проти винесення заочного рішення заперечував. Відповідач [PERSON] до судового засідання не з`яився, про дату та час судового засідання повідомлявся належним чином. Про причини неявки суду не повідомив. Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Відповідно положень частини 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. За нормою частини 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до положень частини першої статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. За наведених обставин, відповідно до вимог частини першої статті 281 ЦПК України суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити у справі заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Враховуючи те, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи,

Outcome: approved