Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-21 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до Територіальної громади в особі Нікопольської міської ради, третя особа приватний нотаріус Нікопольського районного нотаріального округу Апальков Євген Вікторович, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обгрунтування\~своїх \~вимог посилається\~на те,\~що вона\~звернулась до\~приватного нотаріуса\~Нікопольського районного\~нотаріального округу\~Апалькова Євгена\~Вікторовича з\~питання спадкування\~частини майна\~після смерті\~матері [PERSON] ,\~що померла\~ [INFO] .\~30\~жовтня 2023\~року за\~заявою про\~видачу свідоцтва\~про право\~на спадщину,\~подану нею\~та зареєстрованою\~приватним нотаріусом\~Нікопольського районного\~нотаріального округу\~Апальковим Євгеном\~Вікторовичем в\~Книзі обліку\~і реєстрації\~спадкових прав\~за №\~799\~було відкрито\~спадкову справу\~№ 331/2023.\~30\~жовтня 2023\~року приватним\~нотаріусом Нікопольського\~районного нотаріального\~округу Апальковим\~Євгеном Вікторовичем\~було винесено\~постанову про\~відмову у\~вчиненні нотаріальної\~дії.\~У постанові\~від 30.10.2023\~року,\~винесеної приватним\~нотаріусом зазначено,\~що,\~відповідно до\~статті 1269\~Цивільного кодексу\~України,\~у разі\~прийняття спадщини\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] повинна\~була подати\~до нотаріальної\~контори заяву\~про її\~прийняття.\~У строк,\~встановлений ст.1270\~Цивільного кодексу\~України,\~дана заява\~ [PERSON] подана\~не була,\~у зв?язку\~з чим\~приватний нотаріус\~Нікопольського районного\~нотаріального округу\~Дніпропетровської області\~Апальков Є.В.\~не змг\~видати на\~ім?я [PERSON] \~свідоцтво про\~право на\~спадщину за\~законом та\~постановив відмовити\~ [PERSON] у\~видачі свідоцтва\~про право\~на спадщину\~за законом\~на 1/2\~частку квартири,\~що розташована\~за адресою:\~ [ADDRESS] \~після смерті\~ [PERSON] .\~При цьому,\~щодо несвоєчасності\~звернення з\~відповідною заявою,\~зазначає,\~що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] . На день смерті [PERSON] була зареєстрована та мешкала за адресою: [ADDRESS] . Після її смерті залишилось спадкове майно, яке складається з 1/2 частки у праві спільної часткової власності на квартиру, що розташована за адресою: [ADDRESS] . При цьому, вказує, що 26 березня 1993 року [PERSON] було видано ордер на житлову площу в будинку для малосімейних № 90 з правом зайняття з сім`єю з 2 чоловік, а саме донькою [PERSON] , 1979 року народження. 05 лютого 1998 року [PERSON] було видано свідоцтво про право власності № [NUMBER] , в якому зазначено, що квартира, дійсно, належить на праві спільної/сумісної або часткової власності [PERSON] та члену її сім`ї - [PERSON] порівно. Отже, спадкоємцем 1/2 частки у праві спільної часткової власності на квартиру, що розташована за адресою: [ADDRESS] , після смерті [PERSON] , є вона як донька, факт родинних відносин підтверджується долученими документами до позову. Тому, вона вважає, що має всі законі підстави на спадкове майно. Однак, коли після смерті своєї матері вона почала збирати необхідні документи для оформлення спадщини, зіштовхнулась з обставинами, які від неї ніяк не залежали. Так, починаючи з 8:30 ранку 24.02.2022 року, президент [PERSON] підписав Указ № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку із вторгненням російських військ на територію нашої незалежної України. Указом Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022\~строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022\~строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб до 25 травня 2022 року. Відповідно до Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 17.05.2022\~року № 341/2022, \~продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години\~30\~хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб (тобто до 23 серпня 2022 року). Відповідно до Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 12.08.2022 року\~№ 573/2022, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб (тобто, до 21 листопада 2022 року). Відповідно до Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 16.11.2022\~року\~ № 2738-IX\~строк дії воєнного стану в Україні\~продовжується з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.\~Указом Президента України від 6 лютого 2023 року № 58/2023, строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 01 травня 2023 року № 254/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 2023 року 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 26.07.2023 року № 451/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 2023 року 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 06.11.2023 року № 734/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 2023 року 30 хвилин 16 листопада 2023 року строком на 90 діб (тобто до 14 лютого 2024 року). Більш того, у березні 2022 року Російською Федерацією було окуповано територію міста Енергодар Запорізької області, що знаходиться на протилежному березі від міста Нікополь. Тому, цей факт, до сьогоднішнього дня, становить загрозу для всіх жителів Нікопольського району та територій, розташованих вздовж берегової лінії. Починаючи з 12.07.2022 року, територія Нікопольського району, в тому числі, місто Нікополь, знаходиться під постійними обстрілами з боку тимчасово окупованого м.Енергодар. Тому, відповідно до Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України № 309 від 22.12.2022 року, затверджено Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією (далі Наказ). Підпунктом 2.1. пункту 2 даного Наказу встановлено, що, починаючи з 21.07.2022 року, і до сьогоднішнього часу на території Нікопольської міської територіальної громади (Дніпропетровської області), а саме: м.Нікополя ведуться активні бойові дії. Стрімкий наступ російських загарбницьких військ з кількох напрямків, ракетні обстріли інфраструктури частково «паралізували» життя країни. В Україні, з метою забезпечення безпеки були закриті всі електронні реєстри, в тому числі, реєстр речових прав на нерухоме майно, реєстр держгеокадастру, спадковий реєстр та інші. А в самому місті Нікополь реєстри були закрити до липня 2023 року. А тому, нотаріуси не могли здійснювати повноцінно свою діяльність у м.Нікополь. В засобах масової інформації та інтернет ресурсах повідомлялось, що, у зв`язку з введенням воєнного стану, перебіг строків для вчинення юридично значущих дій призупиняється, тож вона вважала, що строк для подання заяви про прийняття спадщини нею не буде пропущено. Отже,\~згідно постанови\~Кабінету Міністрів\~України «Про\~деякі питання\~нотаріату в\~умовах воєнного\~стану» №\~164\~від 28.02.2022\~року та\~Наказу Міністерства\~юстиції України\~«Про затвердження\~змін до\~деяких нормативно-правових\~актів у\~сфері нотаріату»\~№ 1118/5\~від 11.03.2022\~року було\~внесено зміни\~в Порядок\~вчинення нотаріальних\~дій нотаріусами\~України та\~визначено,\~що перебіг\~строку для\~прийняття спадщини\~зупиняється на\~час дії\~воєнного стану,\~але не\~більше,\~ніж на\~4\~місяці.\~Таким чином,\~для подання\~заяв про\~прийняття спадщини\~на час\~дії воєнного\~стану було\~визначено строк\~в 10\~місяців.Попри це, приватний нотаріус Нікопольського районного нотаріального округу Апальков Є.В., переглянувши її документи, повідомив, що строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері пропущено, оскільки, згідно постанови Кабінету Міністрів України № 469 від 09.05.2023 року, яка набула чинності 18.06.2023 року, норму про додаткові 4 місяці строку для прийняття спадщини було скасовано. Оскільки, вона є юридично необізнаною особою, не могла знати про деякі нюанси у законодавстві та зміні у законодавчих документах, а тому, з зазначених обставин, нею було пропущено строк на прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , що не залежали від неї, оскільки вона була впевнена, що прийме спадщину в строк та відповідно до внесених змін у законодавство України, з урахуванням додаткового строку. Тому, враховуючи вищевикладені обставини, вона змушена звернутись до суду та просить визначити їй додатковий строк, тривалістю 90 (дев`яносто) днів для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Позивачка в судове засідання не з`явилась, від неї надійшла заява, в якій вона просить суд розгляд справи проводити за її відсутності, позовні вимоги підтримує та на задоволенні позову наполягає (а.с.63). Представник відповідача про розгляд справи був повідомлений належним чином, однак, своїм правом на подання до суду відзиву на позовну заяву не скористався, при цьому, на адресу суду від нього надійшла заява, в якій просить розгляд справи проводити за його відсутності та прийняти рішення у відповідності до вимог чинного законодавства (а.с.33-34). Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, суд приходить до наступного. Згідно зі ст.6 Конвенції „Про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій. У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Згідно ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк в шість місяців, який починається з моменту відкриття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини по поважній причині, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подачі ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. При цьому, правила ч.3 ст.1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Як встановлено\~судом,\~ [INFO] померла мати позивачки [PERSON] , яка до дня смерті була зареєстрована та мешкала за адресою: [ADDRESS] (а.с.8-10). Як вбачається з матеріалів справи, після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно, яке складається з 1/2 частки у праві спільної часткової власності на квартиру, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Згідно ордеру, виданого 26 березня 1993 року, [PERSON] було надано житлову площу в будинку для малосімейних № 90 з правом зайняття з сім`єю з 2 чоловік, а саме - донькою [PERSON] - позивачкою по справі. 05 лютого 1998 року [PERSON] було видано свідоцтво про право власності № [NUMBER] , в якому зазначено, що квартира, дійсно, належить на праві спільної/сумісної або часткової власності [PERSON] та членам його сім`ї - [PERSON] порівно (а.с.11-12). Тобто, як вбачається з матеріалів справи, спадкоємцем 1/2 частки у праві спільної часткової власності на квартиру, що розташована за адресою: [ADDRESS] , після смерті [PERSON] , є позивачка по справі. Згідно матеріалів справи та, в тому числі, спадкової справи, яка була заведена приватним нотаріусом Нікопольського районного нотаріального округу Апальковим Є.В., позивачка звернулась з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , однак, 30 жовтня 2023 року отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для подання заяви (а.с.13). В обґрунтування заявлених позовних вимог щодо звернення до суду, позивачка по справі послалась на те, що строк для прийняття спадщини нею було пропущено з поважної причини, а саме: в зв`язку з повномасштабною війною російської федерації проти України. Суд, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як зазначено в постанові нотаріуса, в п.3 постанови КМУ від 28.02.2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше, ніж на 4 місяці. Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строк дії якого неодноразово продовжувався, який діє на час розгляду справи. Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64 «Про введення воєнного стану в Україні», 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». З 29 червня 2022 року діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану». Пунктом 3 Постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше, ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Разом з тим, відповідно до висновку від 25 січня 2023 року Верховного Суду у справі № 676/47/21, основним актом цивільного законодавства України є Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються, відповідно до Конституції України та цього Кодексу. Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс, він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до Цивільного кодексу України (ч.2 ст.4 ЦК України). Виходячи з виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, в статті 4 ЦК України встановлено повний перелік нормативно-правових актів, якими можуть регулюватися цивільні відносини. Крім Конституції України, ЦК України та інших законів України, цивільні відносини можуть регулюватися за загальним правилом лише такими підзаконними актами, як: акти Президента України, видані у випадках, установлених виключно Конституцією України; постанови Кабінету Міністрів України, що не суперечать положенням ЦК України та інших законів України. Якщо постанова Кабінету Міністрів України суперечить положенням ЦК України або іншому закону, мають застосовуватися відповідні положення ЦК або іншого закону. Інші органи державної влади України та органи влади Автономної Республіки Крим можуть видавати нормативні акти, що регулюють цивільні відносини, лише у випадках і в межах, установлених Конституцією України та законом. Таким чином, можливість видання актів цивільного законодавства на підзаконному рівні для зазначених органів суттєвим чином обмежена. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття (ст.1270 ЦК України). Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви які про прийняття спадщини (ст.1272 ЦК України). Спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитись від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (ч.1 ст.1273 ЦК України). Установити, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин). Тлумачення вказаних норм, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (ст.ст.1270, 1272 ЦК України), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто, сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте, в законі, вочевидь, з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (ч.2 ст.1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (ч.3 ст.1272 ЦК України). З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Отже, виходячи із зазначених правових висновків щодо застосування норм права, які, відповідно до вимог ч.4 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», є обов`язковими для застосування, позивачка, звернувшись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , пропустила шестимісячний строк, встановлений чинним законодавством для прийняття спадщини і має право на звернення до суду з позовною вимогою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (ч.3 ст.1272 ЦК України). Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року визначено, що, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Таким чином, враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позивачка з поважних причин пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, а тому суд визначає позивачці додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , що померла [INFO] , тривалістю в дев`яносто днів з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. На підставі викладеного,

Outcome: approved