Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-23 00:00:00

12 жовтня 2023 року до Дніпровського районного суду міста Києва надійшла позовна заява [PERSON] , в інтересах якого діє - адвокат Іванов А.В. до Дніпровського відділу виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції (м.Київ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Андрущенко Людмила Миколаївна про зняття арешту з майна. Позовну заяву мотивує тим, що [INFO] помер рідний брат позивача - [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина, яку прийняв позивач і є єдиним спадкоємцем. Однак, в процесі оформлення спадщини з`ясувалось, що у відповідача перебували відносно померлого виконавчі провадження (ВП-Спецрозділ) № [NUMBER] з примусового виконання судового наказу № 755/17697/14-ц від 04.07.2014; [NUMBER]; [NUMBER] та [NUMBER] з примусового виконання виконавчого листа № 2-1405 від 21.07.2014 року винесені Дніпровським районним судом міста Києва щодо стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «Укртелеком» 634,54 грн., ПрАТ «МТС Україна» 1211,26 грн., ЗАТ «Український мобільний зв`язок» 1211,26 грн., СП «УМЗ» 1211,26 грн. Зазначені виконавчі провадження знищено за закінченням строків зберігання. Відносно померлого відсутні будь-які записи в Єдиному реєстрі боржників, але в Державному реєстрі речових прав існує запис про обтяження № 9161493 про накладення арешту на 1/6 частини квартири, яка належала [PERSON] . Отже, на даний час позивач немає можливості реалізувати своє право на спадкування (оформлення спадщини) через наявність арешту, у зв`язку з чим, позивач звертається до суду з даним позовом. 18.10.2023 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва відкрито провадження у справі за позовом [PERSON] до Дніпровського відділу виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції (м.Київ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Андрущенко Людмила Миколаївна про зняття арешту з майна. Розгляд справи постановлено проводити у порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання. Копію ухвали суду про відкриття провадження разом з копією позовної заяви та додатками до неї відповідач та третя особа отримали 10.11.2023 року. За змістом положень ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Відповідач правом на подання відзиву на позовну заяву не скористався. Інших заяв по суті справи від учасників справи не надійшло. 24 січня 2024 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. 22.04.2024 року представник позивача [PERSON] до судового засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити. Проти винесення заочного рішення не заперечує. Інші сторони до судового засідання не з`явилися. Відповідно положень частини 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. За нормою частини 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до положень частини першої статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. За наведених обставин, відповідно до вимог частини першої статті 281 ЦПК України суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити у справі заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги необхідно задовольнити з огляду на таке. Судом встановлено, що [INFO] помер брат позивача [PERSON] - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] від 06.01.2023 року. (а.с.8) Відповідно до Витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі заведено спадкову справу № 70783638 (а.с.7) Згідно довідки від 05.09.2023 року № 115/02-14 виданої Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Андрущенко Л.М., заведено спадкову справу № 9/2023, щодо майна померлого [INFO] [PERSON] за заявою [PERSON] . Інших заяв спадкоємців станом на 05 вересня 2023 року про прийняття або про відмову від прийняття спадщини до неї, Андрущенко Л.М . приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу, не надходило. (а.с.9) Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна на 1/6 частку квартири за адресою [ADDRESS] , накладено арешт, зареєстрований 19.10.2009 15:35:54 за № 9161493 Державним підприємством «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, підставою обтяження є постанова № 29/15 від 16.10.2009 року ВДВС Дніпровського РУЮ у м.Києві (а.с.13). Відповідно до повідомлення Дніпровського ВДВС у м. Києві від 01.08.2023 №86305 року у Дніпровському районному відділі ДВС у м. Києві перебували виконавчі провадження (ВП-Спецрозділ) № [NUMBER] з примусового виконання судового наказу № 755/17697/14-ц від 04.07.2014; [NUMBER]; [NUMBER] та [NUMBER] з примусового виконання виконавчого листа № 2-1405 від 21.07.2014 року винесені Дніпровським районним судом міста Києва щодо стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «Укртелеком» 634,54 грн., ПрАТ «МТС Україна» 1211,26 грн., ЗАТ «Український мобільний зв`язок» 1211,26 грн., СП «УМЗ» 1211,26 грн., перевіркою системи АСВП встановлено, що виконавчі провадження було знищено у зв`язку з закінченням трьох річного терміну зберігання, будь які відомості відсутні. Відповідно до ч.1,2 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ч.1 ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження», арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Статтею 59 Закону України «Про виконавче провадження» визначений вичерпний перелік підстав за яких виконавець зобов`язаний зняти арешт з майна. В усіх інших випадках, як вбачається з п. 5 ст. 59 цього Закону, арешт з майна може бути знятий за рішенням суду. Статтею 41 Конституції України передбачено право кожного громадянина володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Відповідно з ст. 1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Згідно з ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Таким чином, аналізуючи зібрані по справі докази, суд приходить до висновку про те, що підстав для існування арешту на даний час не існує, а наявність накладеного обтяження майна порушує права позивача, що дає підстави для задоволення позову в частині зняття арешту, оскільки іншим шляхом відновити порушені права позивача неможливо. Позовна вимога про скасування та виключення з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за реєстраційним номером обтяження №9161493 не підлягає задоволенню з огляду на таке. Виходячи зі змісту положень ЦПК України щодо компетенції суду, останній не може підміняти інший державний орган та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесені до компетенції цього державного органу. Судовий захист повинен сприяти відновленню порушеного права особи, яка звернулася за таким захистом. Відповідно до ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно - офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 19 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державна реєстрація прав проводиться на підставі рішень судів, що набрали законної сили. Відповідно до ст. 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" записи до Державного реєстру прав вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. У разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. Відповідно до ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» у разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Отже, рішення суду, яке набрало законної сили про зняття арешту з 1/6 частини квартири є підставою для зняття арешту державним виконавцем та внесення відповідного запису про це в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. На підставі вищевикладеного, беручи до уваги належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] до Дніпровського відділу виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції (м.Київ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Андрущенко Людмила Миколаївна про зняття арешту з майна - підлягають частковому задоволенню.

Outcome: partial