Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-28 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача. 02 квітня 2024 року [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до АТ «КЗРК» про стягнення моральної шкоди, у зв`язку з профзахворюванням, в якій просила стягнути з відповідача моральну шкоду, заподіяну ушкодженням її здоров`ю у розмірі 450 000 грн. Вказує, що вона понад 27 років, а саме з 09.09.1997 по 30.09.2022 пропрацювала на підприємстві відповідача, на роботах з особливо шкідливими і особливо важкими умовами праці гірничим робітником, лаборантом-радіометристом ш. Гвардійська. Тривалий стаж роботи в умовах перевищення гранично допустимого рівня небезпечних та шкідливих факторів виробничого середовища та трудового процесу призвели до стійкої втрати її професійної працездатності та професійного захворювання, а саме хронічного обструктивного захворювання легень першої-другої стадії (пиловий бронхіт першої-другої стадії, емфізема легень першої-другої стадії) група В. ЛН другого ступеня; радікулопатія поперекова-крижова (L5, S1) та шийна (С6, С7) з вираженими статико-динамічними порушеннями хребта, м`язово-тонічним та стійким больовим синдромами, нейродистрофією у вигляді двобічного плечолопаткового парі артрозу (ПФ другого ступеня), остеоартрозу у поєднанні з пері артрозом ліктьових та колінних суглобів (ГІФ другого ступеня). Довідкою МСЕК від 21.03.2024, їй первинно було визначено стійка втрата професійної працездатності внаслідок професійного захворювання у розмірі 60% (45% радікулопатія, 15% - ХОЗЛ), безстроково та первинно встановлено третю групу інвалідності. За висновком МСЕК вона потребує санаторно-курортного лікування. У зв`язку з захворюванням та втратою працездатності у позивача змінився образ і якість життя, що завдає їй моральних страждань. [PERSON] постійно відчуває виражену задишку при незначному фізичному навантаженні, приступоподібний кашель, біль у грудях та між лопатковій дільниці, слабість, підвищену втому, запаморочення, головний біль, біль та обмеження рухів у плечових, ліктьових та колінних суглобах. Все це постійно і негативно позначається на душевному та фізичному стані. Виходячи з тривалості роботи на підприємстві, просить стягнути з відповідача 450 000 грн. моральної шкоди. Стислий виклад заперечень відповідача. 15.04.2024 представник відповідача АТ «КЗРК», [PERSON] надала суду відзив на позовну заяву. Вказує, що визнає частково позовну заяву, оскільки вважає заявлену суму моральної шкоди в розмірі 450000 грн. завищеною, погоджується з відшкодуванням моральної шкоди в розмірі 127374 грн., у зв`язку з чим позов просить задовольнити частково. Процесуальні дії у справі. Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03.04.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. [PERSON] в проміжок часу з 12.10.1998 по 30.09.2022 працювала у ВАТ «Кривбасзалізрудком», правонаступником якого є ПАТ «Кривбасзалізрудком», а в подальшому АТ «КЗРК», підземним лаборантом-радіометристом дільниці виробничого контролю рудо підготовки шахти «Козацька» (шахта «Гвардійська») гірничої інспекції з технічного контролю якості руд, загальний стаж роботи позивача 27 років 03 місяці, з них: 23 роки 11 місяців за професією, та 23 роки 11 місяців в умовах впливу шкідливих факторів, що підтверджується копією трудової книжки та актом розслідування хронічного професійного захворювання від 12.02.2024, медичним висновком ДУ «Українським науково-дослідним інститутом промислової медицини» та інформаційною довідкою про умови праці № ДН/4.6.2/7016-22 від 08.11.2022 (а.с. 5, 6, 7-9, 10-11, 12-13,). \~ \~ \~ \~Згідно медичного висновку №46 від 11.01.2024 ДУ «Українського науково-дослідного інституту промислової медицини» встановлено діагноз [PERSON] та виявлено професійне захворювання: хронічне обструктивне захворювання легень першої-другої стадії (пиловий бронхіт першої-другої стадії, емфізема легень першої-другої стадії) група В. Легенева недостатність другого ступеня; радікулопатія поперекова-крижова L5, S1 та шийна С6, С7 з вираженими статико-динамічними порушеннями хребта, м`язово-тонічним та стійким больовим синдромами, нейродистрофією у вигляді двобічного плечолопаткового парі артрозу (ПФ другого ступеня), остеоартрозу у поєднанні з періартрозом ліктьових та колінних суглобів (ГІФ другого ступеня), що також підтверджується медичним виписками епікризами, протоколами обстеження, п. 14 Акту розслідування причин хронічного професійного захворювання від 19.07.2019 (а.с. 10, 13, 19, 20, 21-22, 23, 24-25, 26-27, 28-30). \~ \~ \~ \~Відповідно до п.п. 17, 18, 19 Акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання від 12 лютого 2024 року, [PERSON] працюючи підземним лаборантом-радіометристом дільниці виробничого контролю рудо підготовки шахти «Козацька» (шахта «Гвардійська») гірничої інспекції з технічного контролю якості руд АТ «Кривбасзалізрудком» виконувала комплекс робіт з відбору проб гірничої маси вручну з вагонів рухомого складу дільниці внутрішньошахтного транспорту, її оброблення і підготовку до проведення аналізу на переносному аналізаторі контролю вмісту заліза. В підземних умовах шахти не завжди була можливість використовувати засоби малої механізації для переміщення вантажів з причин технологічного обмеження робочого пристрою, що перешкоджає їх застосуванню, внаслідок чого умови праці характеризувалися фізичним перевантаженням. Причиною виникнення хронічного захворювання є пил переважно фібро генної дії: концентрація пилу переважно фібро генної дії з вмістом вільного діоксину кремнію від 10 до 70% в повітрі робочої зони перевищувала гранично-допустиму в 1,6 рази і складала 3,2 мг/м3 при ГДК 2,0 мг/м3, важкість праці: маса вантажу, що постійно підіймається та переміщується вручну перевищувала на 2 кг, складала 9 кг при нормі до 7 кг, періодичне перебування у незручній робочій позі 26,6% зміни при нормі до до 25% . З метою ліквідації і запобігання виникненню хронічного профзахворювання пропонується: начальнику гірничої інспекції з технічного контролю якості руд АТ «Кривбасзалізрудком», [PERSON] , забезпечити нормативне провітрювання та систематичне застосування комплексі пилоподавлення на робочих місцях лаборантів-радіометристів підземної дільниці виробничого контролю рудо підготовки шахти «Козацька» гірничої інспекції з технічного контролю якості руди, на дільниці виробничого контролю пудопідготовки шахти «Козацька», виходячи з технічних можливостей, забезпечити механізацію виробничих операцій, що виконуються підземними лаборантами-радіометристами, не допускати виконання операцій з підіймання та переміщення вантажів вагою, яка перевищує санітарні норми, а там де немає можливості її застосування організовувати роботи з переміщення вантажів двома або більше робітниками; здійснювати дієвий контроль за застосуванням засобів індивідуального захисту органів дихання лаборантами-радіометристами підземної дільниці виробничого контролю рудо підготовки шахти «Козацька» гірничої інспекції з технічного контролю якості руд; інформувати Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, ГУ ПФУ в Дніпропетровській області про вжиття запропонованих заходів (а.с. 13). Відповідно до п. 13 Акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання від 12 лютого 2024 року, умови праці [PERSON] відносяться: за вмістом аерозолю переважно фібро генної дії у повітрі робочої зони до 3 класу 1 ступеня (шкідливі), за показниками мікроклімату до 3 класу 3 ступеня 3 ступеня (шкідливі), за показниками рівня шуму до 2 класу (допустимі), за показниками важкості праці до 3 класу 1 ступеня (шкідливі), за показниками напруженості праці до 3 класу 1 ступеня (шкідливі), загальна оцінка: умови праці відносяться до 3 класу 3 ступеня (шкідливі), що також підтверджується Інформаційною довідкою про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання (отруєння) (а.с. 13, 7-9). \~ \~ \~ \~Довідкою МСЕК від 21.03.2024 позивачу при первинному огляді встановлено з 04.03.2024 безстроково третю групу інвалідності по причині профзахворювання та 60 % втрати професійної працездатності (45% радікулопатія, 15% - ХОЗЛ), за висновком якої вона потребує: санаторно-курортного лікування, медикаментозне лікування, забезпечення виробами медичного призначення, протипоказана важка фізична праця, тривала хода, вимушена поза, переохолодження (а.с. 16, 17). \~ \~ \~ \~Судом не було відхилено жодного доказу наданого позивачем. Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Положеннями ч.2 ст.247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази, визнавши їх достатніми для вирішення справи, суд вважає необхідним позов задовольнити частково. Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Правилами ст.12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ч.1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно до ч.3 ст.43 Конституції України, кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Відповідно до ч. 2 ст. 153 КЗпП України, забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган. Частиною 1 ст. 237-1 КЗпП України, передбачено, що відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику у разі порушення його законних прав, що призвело до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від неї додаткових зусиль для організації свого життя. У пункті 13 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 4 від 31 березня 1995 року роз`яснено, що відповідно до статті 237-1 КЗпП України, за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин, зокрема, виконання робіт у небезпечних для життя і здоров`я умовах, яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків чи вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов`язок по відшкодуванню моральної (немайнової) покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності. Актом розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання від 12.02.2024, як вказувалось раніше, підставою для встановлення професійного захворювання [PERSON] послужило те, що позивач пропрацювала на протязі значного періоду часу на підприємстві відповідача АТ «КЗРК» в умовах впливу на організм шкідливих факторів. Так, працюючи підземним лаборантом-радіометристом дільниці виробничого контролю рудопідготовки шахти «Козацька» (шахта «Гвардійська») гірничої інспекції з технічного контролю якості руд АТ «Кривбасзалізрудком», позивач [PERSON] виконувала комплекс робіт з відбору проб гірничої маси вручну з вагонів рухомого складу дільниці внутрішньошахтного транспорту, її оброблення і підготовку до проведення аналізу на переносному аналізаторі контролю вмісту заліза. В підземних умовах шахти не завжди була можливість використовувати засоби малої механізації для переміщення вантажів з причин технологічного обмеження робочого пристрою, що перешкоджає їх застосуванню, внаслідок чого умови праці характеризувалися фізичним перевантаженням. Причиною виникнення хронічного захворювання є пил переважно фібро генної дії: концентрація пилу переважно фібро генної дії з вмістом вільного діоксину кремнію від 10 до 70% в повітрі робочої зони перевищувала гранично-допустиму в 1,6 рази і складала 3,2 мг/м3 при ГДК 2,0 мг/м3, важкість праці: маса вантажу, що постійно підіймається та переміщується вручну перевищувала на 2 кг, складала 9 кг при нормі до 7 кг, періодичне перебування у незручній робочій позі 26,6% зміни при нормі до до 25%. За загальною оцінкою умови праці відносяться до 3 класу 3 ступеня шкідливості (шкідливі). Згідно пункту 19 Акту, З метою ліквідації і запобігання виникненню хронічного профзахворювання пропонується: начальнику гірничої інспекції з технічного контролю якості руд АТ «Кривбасзалізрудком», [PERSON] , забезпечити нормативне провітрювання та систематичне застосування комплексі пилоподавлення на робочих місцях лаборантів-радіометристів підземної дільниці виробничого контролю рудо підготовки шахти «Козацька» гірничої інспекції з технічного контролю якості руди, на дільниці виробничого контролю пудопідготовки шахти «Козацька», виходячи з технічних можливостей, забезпечити механізацію виробничих операцій, що виконуються підземними лаборантами-радіометристами, не допускати виконання операцій з підіймання та переміщення вантажів вагою, яка перевищує санітарні норми, а там де немає можливості її застосування організовувати роботи з переміщення вантажів двома або більше робітниками; здійснювати дієвий контроль за застосуванням засобів індивідуального захисту органів дихання лаборантами-радіометристами підземної дільниці виробничого контролю рудо підготовки шахти «Козацька» гірничої інспекції з технічного контролю якості руд; інформувати Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, ГУ ПФУ в Дніпропетровській області про вжиття запропонованих заходів. Матеріали справи містять достатньо доказів щодо спричинення потерпілій [PERSON] в результаті отриманого на виробництві професійного захворювання, моральної шкоди. Згідно роз`яснення п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 (з подальшими змінами) «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», розмір відшкодування моральної шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача та інших обставин. Зокрема, враховується характер і тривалість страждань, стан здоров`я потерпілого, тяжкість отриманого захворювання, істотність вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, конкретних обставин по справі, характер моральних страждань і наслідків, що наступили. Так, суд враховує тривалість роботи позивача на АТ «КЗРК» в умовах впливу шкідливих факторів понад 20 років, характер і тяжкість отриманих позивачем професійних захворювань, що порушує її нормальні життєві зв`язки та викликає фізичні і моральні страждання, ступінь втрати нею професійної працездатності по професійному захворюванню 60% та третю групу інвалідності, тривалість розладу її здоров`я, припинення трудової діяльності, періодичне лікування, тому виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, врахувавши роз`яснення викладені у Постанові Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 щодо відшкодування розміру моральної шкоди, суд вважає необхідним позов задовольнити частково та стягнути на користь позивача 270 000 грн. з АТ «КЗРК» у відшкодування моральної шкоди, вважаючи суму, що просить позивач завищеною. Крім того, чинним податковим законодавством передбачено, що суми відшкодування немайнової (моральної) шкоди, стягнуті на підставі судового рішення, включаються до оподаткованого доходу платника податку, відповідно підлягають оподаткування, крім сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику внаслідок заподіяння йому шкоди життю та здоров`ю. Як видно з матеріалів справи, при зверненні до суду із позовом [PERSON] звільнена від сплати судового збору на підставі положення п.2 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір». Пленум Верховного Суду України у постанові від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз`яснив, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Згідно з частиною третьою статті 23 Цивільного кодексу України, моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Аналіз цієї норми дає підстави зробити висновок про те, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди може полягати у відшкодуванні грошима, майном або в інший спосіб. Отже, характер такої вимоги (майновий чи немайновий) є похідним від обраного позивачем (потерпілою особою) способу відшкодування моральної шкоди. Якщо позивач просить відшкодувати моральну шкоду грошима або майном, то така позовна вимога набуває майнового характеру. Позивач подала позов про відшкодування моральної шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я на виробництві та визначила її у грошовому вимірі, тому позовна вимога є майновою. Зі змісту положень п.3 ч. 3 ст. 175, п.1.ч.1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається сумою грошових коштів, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Отже, з урахуванням положення, п.п.1 п.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1,0 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на 1 січня календарного року. З огляду, на суму стягнутої моральної шкоди з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір в сумі 2700,00 грн., що становить один відсоток ціни позову. На підставі ст.43 Конституції України, ст. ст.153, 237-1 КЗпП України,

Outcome: partial