Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-21 00:00:00

Представник ТОВ «Будинок Комфорту» звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за договором оренди майна з правом викупу. В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначив, що 27.05.2020 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» та [PERSON] був укладений Договір № 1144200527007 оренди майна з правом викупу, відповідно до якого орендодавець зобов`язується передати орендареві у строкове володіння та користування майно, що визначене у цьому договорі, з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах передбачених цим договором, а Орендар зобов`язується прийняти такий об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом у власність, а також сплачувати Орендодавцеві орендну плату. Відповідно до п. 1.2. Договору - дані щодо об`єкта оренди за цим договором погоджуються сторонами у Додатку до цього Договору. Вартість\~об`єкта оренди\~за цим\~договором визначається\~Сторонами у\~Додатку до\~Договору.\~Строк оренди\~погоджується сторонами\~у додатках\~до Договору,\~що є\~його невід`ємною\~частиною і\~обчислюється з\~дати укладання\~Договору.\~Сплата орендної\~плати здійснюється\~орендарем щомісячно відповідно до графіку платежів, узгоджених сторонами у додатку до Договору. Додатком 1 до Договору оренди майна з правом викупу встановлено дані щодо об`єкту оренди, його вартість, строк оренди, розмір щомісячного платежу. Пунктом 1 Додатку 1, сторони згідно з пунктами 1.2, 1.3 та 4.1 Договору погодили дані об`єктів оренди, їх вартість, строк оренди, розмір щомісячних платежів. Об`єкт - Smart\Xiaomi Redmi Note 8 Pro 6\\128 GB Grey. Вартість майна - 18 348,00 грн. та встановили графік здійснення щомісячних платежів до 27.05.2021. ТОВ «Будинок Комфорту» свої зобов`язання виконав, передав вказане майно у тимчасове користування Відповідачці. В свою чергу Відповідачка свої зобов`язання за Договором належним чином взагалі не виконувала, орендні платежі починаючи з дати укладання Договору та отримання майна сплачувала не регулярно та не у повному обсязі, у зв`язку з чим в останньої утворилась заборгованість по оплаті вартості об`єкту оренди у розмірі - 18 342,00 грн.. 03.08.2020 року Позивач скористався правом, наданим п. 6.4.6. та 8.5. Договору надіславши на адресу Відповідачки повідомлення про припинення договору з 03.09.2020 та про необхідність сплатити загальну залишкову вартість об`єкту оренди, у розмірі 18 342,00 грн. В наслідок невиконання відповідачкою своїх зобов`язань за договором № 1144200527007 утворилась заборгованість в розмірі 36684,00 грн., яка складається з: 18 342,00 грн. - кінцева заборгованість з орендної плати; 9 171,00 грн. - штраф у розмірі 50% від загальної суми прострочення орендних платежів (п. 8.5. Договору); 9 171,00 грн. - пеня у розмірі 3% за кожен день прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених орендних платежів. Ураховуючи викладене представник позивача просить суд стягнути з відповідачки на користь ТОВ "Будинок Комфорту" 36684,00 грн. заборгованості за договором № 1144200527007 від 27.05.2020 та судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору в розмірі 2684,00 грн. У судове засідання представник позивача не з`явився, однак у позовній заяві зазначив, що розгляд справи просить проводити у його відсутність, повністю підтримує позовні вимоги та просить їх задовольнити. Проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідачка у судове засідання повторно не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи в порядку ст.ст.128-131 ЦПК України повідомлена належним чином. Про причини неявки суд не повідомила, клопотань про відкладення розгляду справи та відзиву не подавала. У відповідності до\~ст. 247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи суд дійшов до наступних висновків: Судом встановлено, що 27.05.2020 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» та [PERSON] був укладений Договір № 1144200527007 оренди майна з правом викупу, відповідно до якого орендодавець зобов`язується передати орендареві у строкове володіння та користування майно, що визначене у цьому договорі, з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах передбачених цим договором, а Орендар зобов`язується прийняти такий об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом у власність, а також сплачувати Орендодавцеві орендну плату (а.с. 9-11). Відповідно до п. 1.2. Договору - дані щодо об`єкта оренди за цим договором погоджуються сторонами у Додатку до цього Договору. Відповідно до п. 1.3. Договору вартість об`єкта оренди за цим договором визначається Сторонами у Додатку до цього Договору. Пунктом 4.1. Договору визначено, що строк оренди погоджується сторонами у додатках до цього Договору, що є його невід`ємною частиною і обчислюється з дати укладання цього Договору. Пунктом 5.1.\~Договору визначено,\~що сплата\~орендної плати\~здійснюється орендарем щомісячно відповідно до графіку платежів, узгоджених сторонами у додатку до цього Договору. Додатком 1 до Договору оренди майна з правом викупу встановлено дані щодо об`єкту оренди, його вартість, строк оренди, розмір щомісячного платежу. Так, пунктом 1 Додатку 1, сторони згідно з пунктами 1.2, 1.3 та 4.1 Договору погодили дані об`єктів оренди, їх вартість, строк оренди, розмір щомісячних платежів. Об`єкт - Smart\Xiaomi Redmi Note 8 Pro 6\\128 GB Grey. Вартість майна становить 18 348,00 грн. Пунктом 2 Додатку 1 встановлено графік здійснення щомісячних платежів до 27.05.2021. За змістом статей 626, 628 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Частинами першою, третьою статті 509 ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони і кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Згідно із статтею 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Статтею 759 ЦК України передбачено, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Згідно зі ст. 760 ЦК України предметом договору найму може бути річ, яка визначена індивідуальними ознаками і яка зберігає свій первісний вигляд при неодноразовому використанні неспоживна річ). У відповідності до ст. 762 ЦК України за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Якщо розмір плати не встановлений договором, він визначається з урахуванням споживчої якості речі та інших обставин, які мають істотне значення. Відповідно до частини першої статті 763 ЦК України договір найму укладається на строк, встановлений договором. Якщо наймач продовжує користуватися майном після закінчення строку договору найму, то, за відсутності заперечень наймодавця протягом одного місяця, договір вважається поновленим на строк, який був раніше встановлений договором, що узгоджується з нормою статті 764 ЦК України. Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Статтею 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. ТОВ «Будинок Комфорту» свої зобов`язання виконав, передав вказане майно у тимчасове користування Відповідачу, що підтверджується Актом приймачня-передачі товару від 27.05.2020 (а.с. 12). Відповідачка свої зобов`язання за Договором належним чином не виконувала, орендні платежі починаючи з дати укладання Договору та отримання майна сплачував не регулярно та не у повному обсязі, у зв`язку з чим утворилась заборгованість по оплаті вартості об`єкту оренди у розмірі - 18 342,00 грн., вказане підтверджується розрахунком, який міститься у позовній заяві та копією Додатку до договору (а.с. 4, зворотна сторона а.с. 11). Відповідно до\~п.\~8.5\~Договору -\~у разі\~не здійснення\~оплати орендарем\~орендної плати\~протягом 60\~календарних днів\~з моменту\~останнього платежу\~або укладення\~договору (залежно\~від того,\~що настало\~раніше),\~орендодавець має\~право в\~односторонньому порядку\~розірвати цей договір, повідомивши орендаря за 15 (п`ятнадцять) календарних днів до фактичної дати такого розірвання. У такому разі орендодавець має право вимагати: (і) сплати вже нарахованої орендної плати; та (іі) додаткової сплати штрафу Орендарем у розмірі 50 % від вартості об`єкта оренди, визначеною відповідно до п. 1.3 цього Договору. 03.08.2020 року Позивач скористався правом, наданим п. 6.4.6. та 8.5. Договору надіславши на адресу Відповідачки повідомлення про припинення договору з 03.09.2020 та про необхідність сплатити загальну залишкову вартість об`єкту оренди, у розмірі 18 342,00 грн., що підтверджується копією повідомлення (а.с. 13). Встановлені фактичні обставини у справі свідчать про те, що [PERSON] взяті не себе зобов`язання не виконала, доказів про добровільне виконання своїх зобов`язань суду не надала. Відтак, вимога позивача в частині стягнення з відповідачки основної суми боргу в розмірі 18342,00 грн. є доведеною та підлягає задоволенню. У\~статті 625 ЦК України\~визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення. Приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (ч.2\~ст.625 ЦК України). З врахуванням обов`язку відповідачки сплачувати орендну плату, прострочення нею виконання грошового зобов`язання, суд вважає, що з неї також слід стягнути пеню у розмірі 3% річних за кожен день прострочення, але не більше 50 % від загальної суми прострочених орендних платежів, що становить 9171,00 грн. (п. 8.4 Договору). Щодо стягнення штрафу у розмірі 50 % від загальної суми прострочення орендних платежів (п. 8.5 Договору) суд виходить з наступних обставин: Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність. Тобто дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки та характеризуватися чесністю, відкритістю та повагою до інтересів іншої сторони чи сторін договору. Користування майном за Договором є правомірним, якщо воно відповідає його умовам та положенням чинного законодавства, які регулюють такі правовідносини з урахуванням особливостей предмета найму та суб`єктів договірних правовідносин. Відносини найму (оренди) у разі неправомірного користування майном можуть регулюватися умовами Договору, що визначають наслідки неправомірного користування майном, та нормами законодавства, які застосовуються до осіб, які порушили зобов`язання у сфері орендних відносин. Правова природа плати за користування річчю (орендної плати) безпосередньо пов`язана із правомірним користуванням річчю протягом певного строку, і обов`язок здійснення такого платежу є істотною ознакою орендних правовідносин, що випливає зі змісту регулятивних норм ст.ст.759,762,763 ЦК України. Із припиненням договірних (зобов`язальних) відносин за Договором у наймача (орендаря) виникає новий обов`язок - негайно повернути наймодавцеві річ. Після спливу строку дії Договору невиконання чи неналежне виконання обов`язку з негайного повернення речі свідчить про неправомірне користування майном, яке було передане в найм (оренду). Тому права та обов`язки наймодавця і наймача, що перебували у сфері регулятивних правовідносин, переходять у сферу охоронних правовідносин та охоплюються правовим регулюванням за ч.2\~ст.785 ЦК України, яка регламентує наслідки невиконання майнового обов`язку щодо негайного повернення речі наймодавцеві. Оскільки поведінка боржника не може бути одночасно правомірною та неправомірною, то регулятивна норма\~ст.762 ЦК України(плата за користування майном) і охоронна норма ч.2\~ст.785 ЦК України\~(обов`язки наймача у разі припинення договору найму) не можуть застосовуватися одночасно, адже орендар не може мати одночасно два обов`язки, які суперечать один одному: сплачувати орендну плату, що здійснюється за правомірне користування майном, і негайно повернути майно. На практиці часто трапляється, що з орендаря, який після припинення строку дії Договору не повернув майно орендодавцю на його вимогу, фактично стягується потрійний розмір орендної плати, а саме: безпосередньо орендна плата, а також неустойка у розмірі подвійної плати за користування річчю за час прострочення. Такий підхід у регулюванні орендних правовідносин вочевидь не узгоджується з такими загальними засадами цивільного законодавства, як справедливість, добросовісність та розумність За змістом ст.ст.610,611,612 ЦК України\~невиконання зобов`язання у погоджений сторонами в договорі строк є порушенням зобов`язання, що зумовлює застосування до боржника наслідків, установлених договором або законом. Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника встановлених законом негативних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового обов`язку, що узгоджується з нормами\~ст.610 ЦК України. У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки (.3 ч.1\~ст.611 ЦК України). Законодавець у ч.1\~ст.614\~ЦК України визначив, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Невиконання наймачем передбаченого частиною ч.1\~ст.785 ЦК України\~обов`язку щодо негайного повернення наймодавцеві речі (у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі) у разі припинення договору є порушенням умов Договору, що породжує у наймодавця право на застосування до наймача відповідно до ч.2\~ст.785 ЦК України\~такої форми майнової відповідальності як неустойка у розмірі подвійної плати за користування річчю за час прострочення. Отже, відповідно до\~ст.614 ЦК України\~для застосування наслідків, передбачених ч.2\~ст.785 ЦК, необхідна наявність вини (умислу або необережності) в особи, яка порушила зобов`язання. Оскільки зазначеного в процесі судового розгляду доведено не було, звідси здійснений позивачем розрахунок суми штрафу у розмірі 50 % від загальної суми прострочення орендних платежів (п. 8.5 Договору), що становить 9171,00 грн., не відповідає наведеній позиції та правовому регулюванню, а тому у стягненні цієї суми слід відмовити. Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).\~Статтею 549 ЦК України\~визначено поняття неустойки, під якою розуміється грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Різновидами неустойки є штраф та пеня. Умовами передбачена сплата пені, як виду цивільно-правової відповідальності за невиконання або неналежне виконання грошових зобов`язань по кредитному договору, процентів за користування кредитом, комісії за обслуговування. Згідно зі\~ст.61 Конституції України\~ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме порушення. Оскільки штраф і пеня відносяться до одного виду юридичної відповідальності, суд вважає, що вимога позивача про стягнення з відповідача штрафу є подвійним притягненням (застосуванням заходів) до цивільно-правової відповідальності, що є порушенням положень\~Конституції України. Задоволення вимоги Товариства щодо стягнення суми штрафу відповідно до п. 8.5 Договору виключає існування законної можливості прийняття рішення про стягнення одночасно й штрафу. Відтак, в цій частині позов задоволенню не підлягає. Ураховуючи викладене суд задовольняє позов частково та стягує з відповідачки [PERSON] на користь ТОВ "Будинок Комфорту" 18342,00 грн. кінцевої заборгованості з орендної плати, 9171,00 грн. пені у розмірі 3 % за кожен день прострочення, але не більше 50 % від загальної суми прострочених орендних платежів та витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 2684,00 грн. В задоволенні решти позовних вимог суд відмовляє.

Outcome: partial