Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-24 00:00:00

23.04.2024\~року представник заявника [PERSON] -\~адвоката Гареєва Є.Ш., який діяв на підставі ордера серії ВН № 1357335 від 21.04.2024 року звернувся до суду із заявою про видачу обмежувального припису стосовно [PERSON] . Вимоги мотивував тим, що сторони перебували в фактично шлюбних відносинах. Від сумісного проживання у сторін народилися діти: [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Сторони проживали в житловому будинку за адресою: [ADDRESS] , який належить заявниці. На теперішній час стосунки між сторонами розладнались, [PERSON] систематично вчиняє домашнє насильство до заявниці, за що неодноразово притягувався до адміністративної відповідальності. Крім того, за заявою [PERSON] відкрито кримінальне провадження, відомості про які внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань про систематичне вчинення [PERSON] домашнього насильства відносно неї. Ухвалою судді Роздільнянського районного суду Одеської області від 23.04.2024 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд у порядку окремого провадження. Ухвалою судді Роздільнянського районного суду Одеської області від 23.04.2024 року Заявник [PERSON] в судовому засіданні зазначила, що з [PERSON] вони проживали цивільним шлюбом за місцем ії мешкання за адресою: [ADDRESS] . Від сумісного проживання мають двох неповнолітніх дітей, однак з 2018 року їх стосунки розладились і вони перестали проживати однією сім`єю. Вона більше не бажає підтримувати ніяких стосунків з [PERSON] . Проте він сам не місцевий і немає власного житла, а тому продовжує проживати в її власному будинку. Останнім часом, [PERSON] став часто вживати спиртні напої і коли перебуває в стані алкогольного сп`яніння постійно вчиняє сварки, ображає її нецензурною лайкою та застосовує фізичну силу, чим принижує її гідність. Так вона неодноразово зверталась до правоохоронних органів, які складали відносно [PERSON] адміністративні протоколи за домашнє насильство. Крім того, зазначила, що в ході таких сварок [PERSON] застосовує до неї як психологічне насильство так і фізичне насильство, оскільки виражається на її адресу нецензурною лайкою постійно її шаркає, штовхає та тягає за волосся. При цьому таке відбувається в присутності їх неповнолітніх дітей. Також, у березні цього року між ними відбулася сварка, вона звернулася із заявою до поліції. За її заявою відкрито кримінальне провадження, відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань про систематичне вчинення [PERSON] домашнього насильства відносно неї. Вона дуже втомилася від постійних сварок, не бажає жити з цим чоловіком і тому вона вимушена звернутися до суду з такою заявою. Представник заявника [PERSON] -\~адвокат Гареєв Є.Ш., в судовому засіданні заявлені вимоги підтримав у повному обсязі, надав пояснення, що відповідають змісту заявлених вимог. Заінтересована особа\~ [PERSON] в судовому засіданні зазначив, що, він також проживає в цьому будинку, підтвердив, що на даний час не підтримує відносин з заявницею, однак, на його думку, він не вчиняє ніяких протиправних дій стосовно заявниці і вона його оговорює з метою подальшого виселення його з цього житла, а тому заперечує проти винесення обмежувального припису. Відповідно до ч.1 ст. 350-5 ЦПК України\~справа про видачу обмежувального припису розглядається судом за участю заявника та заінтересованих осіб. У разі якщо участь заявника становить загрозу подальшої дискримінації чи насильства для нього, справа може розглядатися без його участі. Суд розглядає справу про видачу обмежувального припису не пізніше 72 годин після надходження заяви про видачу обмежувального припису до суду (ч.2 ст. 350-5 ЦПК України). Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що заява підлягає задоволенню із наступних підстав. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Правом звернення до суду за захистом наділена особа, права якої порушені, невизнані або оспорені. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] перебували в фактично шлюбних відносинах. Від сумісного проживання у сторін народилися діти: [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвами про народження. (а.с.9,10) Сторони проживали в житловому будинку за адресою: [ADDRESS] , який належить заявниці, згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 08.05.2007 року. ( а.с.8) Згідно Витягу№48 про зареєстрованих у житловому приміщенні від 27.02.2024 року, у житловому будинку за адресою: [ADDRESS] зареєстровані заявниця та її діти: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . ( а.с7). Також судом встановлено, що на теперішній час стосунки між сторонами розладнались, [PERSON] систематично вчиняє домашнє насильство до заявниці, за що неодноразово притягувався до адміністративної відповідальності, що підтверджується Постановами Роздільнянського районного суду Одеської області. ( а.с.11-12, 13-14,15-16) Так, постановою Роздільнянського районного суду Одеської області від 30.10.2023 року у справі №511/3459/23 [PERSON] було притягнуто до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 173-2 КУпАП. У даній постанові зазначено, що [PERSON] ображав Заявницю та намагався штовхнути, чим завдав шкоду психічному здоров`ю. Також, постановою Роздільнянського районного суду Одеської області від 29.11.2023 року у справі №511/3774/23 [PERSON] було притягнуто до адміністративної відповідальності, передбаченої ст. 173-2 ч. 2 КУпАП. У даній постанові зазначено, що [PERSON] не виконав вимоги терміново-заборонного припису серії АА№220482 від 20.11.2023 року 16:00 год. про зобов`язання особі в будь-якій спосіб контактувати з постраждалою. та в межах строку дії припису висловлював образи та нецензурну лайку в сторону своєї дружини Заявниці, в присутності неповнолітнього сина. Також, вказано, що [PERSON] перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння почав погрожувати Заявниці фізичною розправою в присутності її малолітніх дітей. Згідно постанови Роздільнянського районного суду Одеської області від 11.12.2023 року у справі №511/3749/23, [PERSON] було притягнуто до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 2 ст. 173-2 КУпАП. У названій постанові зазначено, що [PERSON] вчиняв домашнє насильство відносно Заявниці, висловлювався на її адресу нецензурною лайкою, хватав за руки та погрожував фізичною розправою. Відповідно до Витягу з ЄРДР 12024162390000224 від 20.03.2024, за заявою [PERSON] внесені відомості про систематичне вчинення [PERSON] домашнього насильства відносно неї (а.с.). Представник заявниці зазначає, що заінтересованою особою відносно [PERSON] вчиняється фізичне та психологічне насильство. Основним нормативно-правовим актом, який регулює спірні правовідносини, є Закон України «Про запобігання та протидію домашньому насильству». Цей Закон визначає організаційно-правові засади запобігання та протидії домашньому насильству, основні напрями реалізації державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, спрямовані на захист прав та інтересів осіб, які постраждали від такого насильства. Згідно з пунктами 3, 4, 14 та 17 частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство це діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь. Психологічне насильство це форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи. Фізичне насильство це форма домашнього насильства, що включає ляпаси, стусани, штовхання, щипання, шмагання, кусання, а також незаконне позбавлення волі, нанесення побоїв, мордування, заподіяння тілесних ушкоджень різного ступеня тяжкості, залишення в небезпеці, ненадання допомоги особі, яка перебуває в небезпечному для життя стані, заподіяння смерті, вчинення інших правопорушень насильницького характеру. Відповідно до пункту 2 частини першої статті 24 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» до спеціальних заходів щодо протидії домашньому насильству належить обмежувальний припис стосовно\~кривдника. За пунктом 7 частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» обмежувальний припис стосовно кривдника це встановлений у судовому порядку захід тимчасового обмеження прав чи покладення обов`язків на особу, яка вчинила домашнє насильство, спрямований на забезпечення безпеки постраждалої особи. Кривдником є особа, яка вчинила домашнє насильство у будь-якій формі (п. 6 ч. 1\~ст. 1 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству"). Згідно ч.ч.2,3\~ст.26 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству"\~ обмежувальним приписом визначаються один чи декілька таких заходів тимчасового обмеження прав кривдника або покладення на нього обов`язків: заборона перебувати в місці спільного проживання (перебування) з постраждалою особою; усунення перешкод у користуванні майном, що є об`єктом права спільної сумісної власності або особистою приватною власністю постраждалої особи; обмеження спілкування з постраждалою особою; заборона наближатися на визначену відстань до місця проживання (перебування), навчання, роботи, інших місць частого відвідування постраждалою особою; заборона особисто і через третіх осіб розшукувати постраждалу особу, якщо вона за власним бажанням перебуває у місці, невідомому кривднику, переслідувати її та в будь-який спосіб спілкуватися з нею; заборона вести листування, телефонні переговори з постраждалою особою або контактувати з нею через інші засоби зв`язку особисто і через третіх осіб. Рішення про видачу обмежувального припису або про відмову у видачі обмежувального припису приймається на підставі оцінки ризиків. Оцінкою ризиків вважається оцінювання вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті постраждалої особи (п. 9 ч. 1\~ст. 1 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству"). Зважаючи на наведені правила\~Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», видача обмежувального припису є заходом впливу на кривдника, який може вживатися лише в інтересах постраждалих осіб та у разі настання певних факторів та ризиків. Згідно розділу\~IV\~глави\~13 ЦПК України\~визначено порядок розгляду судом справ про видачу і продовження обмежувального припису. У відповідності до\~ст.350-6 ЦПК України\~розглянувши заяву про видачу обмежувального припису, суд ухвалює рішення про задоволення заяви або відмову в її задоволенні. У разі задоволення заяви суд видає обмежувальний припис у вигляді одного чи декількох заходів тимчасового обмеження прав особи, яка вчинила домашнє насильство, передбачених\~Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству»\~на строк від одного до шести місяців. У постанові Верховного Суду від 13.01.2021 року у справі № 369/7782/19 зроблено висновок, що відповідно до ч. 3 ст. 26 ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству» рішення про видачу обмежувального припису або про відмову у видачі обмежувального припису приймається на підставі оцінки ризиків. Оцінка ризиків полягає в оцінюванні вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті постраждалої особи. Оцінка ризиків має проводитись за факторами небезпеки (ризиків) щодо вчинення домашнього насильства шляхом відібрання свідчень від постраждалої від такого насильства особи, з`ясування обставин конфлікту та виявлення чинників і умов, які створюють або можуть створювати небезпеку для цієї особи. Суд вважає, що доводи заяви знайшли своє підтвердження. Між заявницею та її цивільним чоловіком [PERSON] виникають конфліктні ситуації, видача обмежувального припису наддасть можливість їм емоційно заспокоїтися. Крім цього, вищенаведені факти свідчать, про те що, [PERSON] не бажає змінювати свою поведінку, а застосовані до нього стягнення не є дієвими, адже щодо заявниці, то останній продовжує вчиняти сімейне насильство. Згідно правового висновку, зробленого Верховним Судом у справі № 756/3859/19 (провадження № 61-11564св19) обмежувальний припис за своєю суттю не є заходом покарання особи (на відміну від норм, закріплених у КУпАП та КК України), а є тимчасовим заходом, виконуючим захисну та запобіжну функцію і направленим на попередження вчинення насильства та забезпечення першочергової безпеки осіб, з огляду на наявність ризиків, передбачених вищезазначеним законом, до вирішення питання про кваліфікацію дій кривдника та прийняття стосовно нього рішення у відповідних адміністративних або кримінальних провадженнях. Таким чином, видача обмежувального припису не ставиться в залежність від набрання постановою у справі про адміністративне правопорушення законної сили, оскільки захисна і превентивна функція такого припису покликані убезпечити потерпілу особу від можливого повторного вчинення щодо неї протиправних дій до часу прийняття відповідних остаточних рішень, зокрема і в адміністративних провадженнях. Про видачу або продовження обмежувального припису суд не пізніше наступного дня з дня ухвалення рішення повідомляє уповноважені підрозділи органів Національної поліції України за місцем проживання (перебування) заявника для взяття особи, стосовно якої видано або продовжено обмежувальний припис, на профілактичний облік, а також районні, районні у містах Києві і Севастополі державні адміністрації та виконавчі органи сільських, селищних, міських, районних у містах рад за місцем проживання (перебування) заявника. В силу ч. 3\~ст. 350-5 ЦПК України\~судові витрати, пов`язані з розглядом справи, суд відносить на рахунок держави. Згідно із ч. 4ст. 350-6\~ЦПК України\~рішення суду про видачу обмежувального припису підлягає негайному виконанню, а його оскарження не зупиняє виконання. \~\~На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved