Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-06 00:00:00

І. Виклад позиції позивача. В серпні 2023 року позивач\~звернувся до суду з вказаною позовною заявою до відповідачів [PERSON] , Білозерської селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якій просив визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини два місяці, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті\~ [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] ; судові витрати залишити за позивачем. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] , [INFO] , якому на момент смерті належало нерухоме майно: - КН: 6520385500:04:013:0060 для ведення особистого селянського господарства; - КН: 6520385500:01:001;0092 для ведення особистого селянського господарства; - КН: 6520385500:01:001;0093 для будівництва та обслуговування житлового будинку; - КН: 6520385500:04:001:0554 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Спадкодавцем [PERSON] , [INFO] , заповіт на випадок смерті не складався. Спадкоємцями першої черги за законом є його діти: [PERSON] та [PERSON] , які на час смерті спадкодавця не проживали з останнім та не були зареєстровані за адресою місця реєстрації спадкодавця. 25 липня 2023 року позивач звернулася до Першої Херсонської державної нотаріальної контори Херсонської області з приводу прийняття спадщини та отримала відмову у вчиненні означеної нотаріальної дії у зв`язку з пропуском 6-місячного строку для прийняття спадщини. Вказує, що встановлений законом строк на прийняття спадщини пропущено з поважних причин, оскільки на момент смерті [PERSON] через тимчасову окупацію с. Білозерка, Херсонської області, органи державної влади та місцевого самоврядування України позбавлені можливості здійснювати свої функції, що призвело до неможливості позивачем реалізувати свої спадкові права у строки визначені законом. У період окупації Позивач проживала у с. Правдине, і не могла подати заяву про прийняття спадщини на іншій території України. Крім того, позивач у період з жовтня 2021 по лютий 2022 року хворіла респіраторними захворюваннями та перебувала на амбулаторному лікуванні, що також унеможливило вчасно звернутися до нотаріуса для подання заяви про прийняття спадщини. Вказані обставини вважає поважними для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, а тому звертається до суду з вказаним позовом. ІІ. Виклад позиції відповідачів Представник Білозерської селищної військової адміністрації Херсонського району Херсонської області у судове засідання не з`явився, 15.04.2024 року подав заяву про розгляд справи без його участі. При розгляді справи покладається на розсуд суду. [PERSON] у судове засідання не з`явилася, 19.04.2024 подала заяву про розгляд справи без її участі. Позовні вимоги визнала в повному обсязі, не заперечувала проти їх задоволення. \~ \~ \~ \~ІІІ. Процесуальні дії суду у справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 18.01.2024 року, провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 26.03.2024 року. Учасники справи у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце проведення судового засідання повідомлялись належним чином, від позивача надійшло клопотання про проведення судового засідання без участі позивача. У зв`язку із неявкою відповідачів судове засідання призначено на 08.04.2024 року. 04.04.2024 року від позивача надійшло клопотання про залучення до участі у справі у якості співвідповідача Білозерську селищну військову адміністрацію, клопотала вирішити питання без її участі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 08.04.2024 року до участі у справі залучено у якості співвідповідача Білозерську селищну військову адміністрацію Херсонського району Херсонської області, судове засідання у справі призначено на 24.04.2024 року. У час призначений для розгляду справи учасники судового провадження не з`явилися, позивачем через канцелярію суду подано клопотання про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду за суттю, питання про що просить вирішити без участі позивача. Від відповідача Білозерської селищної військової адміністрації Херсонського району Херсонської області надійшло клопотання про розгляд справи без представника відповідача, при вирішенні справи покладалися на розсуд суду. Від відповідача [PERSON] 22.04.2024 року на електронну адресу суду надійшло клопотання з проханням розглянути справу без її участі, позовні вимоги визнала, не заперечувала проти їх задоволення. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 24 квітня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 07.05.2024 року. У час призначений для розгляду справи учасники судового провадження не з`явилися. Про день, час та місце проведення судового засідання повідомлялися належним чином, у раніше поданих заява учасники судового провадження просили вирішити справу без їх участі. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Таким чином, враховуючи згоду позивача та відповідачів на розгляд справи у їх відсутності, та наявності в матеріалах справи відповідних заяв поданих відповідачами щодо заявленого позову, суд постановив розглянути справу за відсутності учасників справи, крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані сторонами докази та повідомлені ними обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. Батьком [PERSON] , [INFO] є [PERSON] , про що Правдинською селищною радою Білозерського району Херсонської області 05.11.1966 року складено відповідний актовий запис №55 та 24.11.1982 видано свідоцтво про народження серії [NUMBER] . [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , про що 28.12.2021 року Білозерським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Херсонському районі Херсонської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) складено відповідний актовий запис №732 та 28.12.2021 року видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . [PERSON] на час смерті належало відповідне майно житловий будинок та земельні ділянки, що розташовані за адресою: [ADDRESS] . Постановою від 25.07.2023 року державним нотаріусом Першої Херсонської державної нотаріальної контори Херсонської області Гудима О.Б. відмовлено [PERSON] у вчиненні відповідної нотаріальної дії, такої як видача свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку із пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду із відповідним позовом. Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру(спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) за №73317808 від 25.07.2023 року наданої у зв`язку із підготовкою до видачі свідоцтва про право на спадщину, що відкрилась після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , інформація відсутня. V. Оцінка Суду. Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст. 13 ЦПК України). Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). При вирішенні цивільного спору суд керується Конституцією України, законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовує інші правові акти, враховує завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, особливості предмета спору та ціну позову, складність справи, її значення для сторін та час, необхідний для розгляду справи, покладення доведення обставин, які мають значення для справи, саме сторонами, права яких є рівними, як і покладення саме на кожну сторону ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій та з урахуванням меж заявлених вимог та заперечень та обсягу поданих доказів. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, які належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст.ст.1217, 1218 ЦК України). Частинами 1, 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Статтею 1261 передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця. За ч. ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що [INFO] помер спадкодавець [PERSON] , [INFO] , який на час смерті був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] , разом із спадкодавцем на час його смерті позивачка зареєстрована не була, оскільки за інформацією із паспорта громадянина України серійний номер МО281666 виданого Дніпровським РВ ХМУ УМВС України в Херсонській області 27.02.1997 року, зазначеної на сторінці 11 місце проживання останньої зареєстровано за адресою: [ADDRESS] . Відомості про постійне проживання позивача із спадкодавцем на час його смерті матеріали справи не містять. За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Частиною 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 року №642022, у зв`язку із військовою агресією рф проти України, з 24.02.2022 року в Україні введено воєнний стан, який до теперішнього часу продовжено. Згідно до листа Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 року за №2024/02.0-7.1 визначено форс-мажорною обставину військову агресію рф(обставини непереборної сили). Такі обставини з 24.02.2022 року до їх офіційного закінчення є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язкам, виконання яких настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин(обставин непереборної сили). Відповідно до Переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні(блокуванні) станом на 25 квітня 2022 року, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 року №75 значиться Білозерська селищна територіальна громада Херсонського району Херсонської області. За Переліком територій, на яких ведуться(велися) бойові дії або тимчасово окупованих рф, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 року №309 Білозерська селищна територіальна громада Херсонського району Херсонської області(розділ 1.9.) з 11.11.2022 року відноситься до територій на яких ведуться бойові дії. Згідно цього переліку територія м. Херсон віднесена до тимчасово окупованих рф з 01.03.2022 року по 11.11.2022 року. Як встановлено судом із наданих до суду матеріалів та доказів, [PERSON] 25.07.2023 звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [INFO] [PERSON] , однак із пропуском шестимісячного строку визначеного законом для подання заяви. У зв`язку із чим, нотаріусом Постановою від 25.07.2023 року було відмовлено останній у вчиненні відповідної нотаріальної дії та рекомендовано звернутися до суду із відповідним позовом. Спадкоємцю, який пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила вказаної статті можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року при розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини судам слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Згідно Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», вбачається що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Подібна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц, від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Як встановлено судом, позивач після смерті батька набув право на прийняття спадщини. У встановлений законом строк для прийняття спадщини позивач не звернулася із відповідною заявою, оскільки 24.02.2022 року відбулося вторгнення збройних сил рф на територію України у тому числі і на територію Херсонської області, що є загальновідомим фактом і не потребує додаткового доказування з огляду на що позивач не мав можливості подати заяву про прийняття спадщини у строки визначені законом. Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно з ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Статтею 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Предметом доказування у справі є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Враховуючи, що Законодавець не визначив переліку причин, які є поважними при пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, суд у кожному конкретному випадку, виходячи з аналізу конкретних обставин пропуску строку, вирішує питання про те, чи є причина його пропуску поважною. Тобто, питання про поважність пропуску строків є оціночним. Поважність причин може залежати від таких обставин як поведінка заявника, інших осіб, так і від чинників, що не пов`язані з людським фактором. Так, причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: обставина, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення дій у визначений законом строк, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк, протягом строку, який пропущено, що підтверджується належними і допустимими засобами доказування. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для сторони на вчинення певної дій. Відповідно до ч. 2 ст. 82 ЦПК України обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування. В ході судового розгляду справи судом встановлено, що позивачем було пропущено строк на подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку із військовою агресією рф проти України через що в Україні з 24 лютого 2022 року указом Президента України введено воєнний стан. В ході розгляду справи також встановлено, що строк виділений законом позивачу на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини припав на 22.06.2022 року, тобто у період дії воєнного стану, крім того у цей період м. Херсон, а також Білозерський район с. Правдине ще перебувало у військовій окупації рф. Вказані обставини є загальновідомим, а тому додатковому доведенню не підлягають, а відтак суд вважає причини пропуску строку на подання заяви позивача про прийняття спадщини поважними. Враховуючи встановлене ст. 1270 ЦК України право спадкоємця у будь-який час протягом 6-місячного строку звернутися з заявою про прийняття спадщини і цей строк не може бути меншим та відсутність встановленого законом обов`язку спадкоємця передбачити на майбутнє неможливість звернення з такою заявою у зв`язку з непередбачуваними обставинами, з огляду на встановлені під час судового розгляду обставини, суд визнає поважними причини пропуску строку позивачкою для звернення із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину до нотаріуса і вважає за можливе визначити позивачці додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю в два місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. З огляду на викладене позов підлягає задоволенню. VІ. Заходи забезпечення позову (заяви). Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися. VIІ. Розподіл судових витрат між сторонами. Позивачем не заявлено вимогу про стягнення судових витрат з відповідача.

Outcome: approved