Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-28 00:00:00

У вересні 2023 року позивач звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з даним позовом. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 08.09.2023 року справу передано за підсудністю до Оболонського районного суду м. Києва. В обґрунтування позову зазначено, що [INFO] померла [PERSON] яка є рідною бабусею позивача. За життя якої був складений заповіт на позивача та її матір [PERSON] . Позивач зазначає, що окрім неї осіб, які претендують на спадщину не має. Таким чином, [PERSON] є єдиною спадкоємецею за заповітом відповідно до ст. 1217 ЦК України. 05.09.2023 року [PERSON] який діє від імені [PERSON] звернувся до Сьомої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , однак йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме видачі свідоцтва про право на спадщину на частину майна у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Позивач вказує головною причиною пропуску термінів подачі заяви про прийняття спадщини повномасштабну агресією російської федерації в Україні з 24.02.2022 року, у зв`язку з чим, позивач була вимушена терміново евакуюватись за кордон, а саме до Федеративної Республіки Німеччини, де вона і досі перебуває, також, у зв`язку з необізнаністю про наявність заповіту та через те що позивач вважала, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття запиняється, була позбавлена можливості подати вчасно заяву про прийняття спадщини. Позивач вважає, що вказані причини є поважними, а пропуск строку для прийняття спадщини є незначним та ненавмисним, тому просила про його поновлення терміном у 3 місяці. Представник позивача надав суду заяву в якій підтримує позовні вимоги в повному обсязі та не заперечує щодо закриття підготовчого провадження і призначення справи до судового розгляду по суті. Просить розглянути справу за його відсутності. Представники відповідача в судове засідання не з`явились, про час та дату розгляду справи повідомлялись належним чином. На адресу суду надіслали заяву, в якій просили розглядати справу за їх відсутності. З огляду на позицію представника позивача, наявність заяви відповідача суд вважає можливим проводити розгляд справи за відсутності осіб та ухвалення рішення. Суд дослідивши матеріали справи, встановив наступне. Із матеріалів справи вбачається, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 12.04.2022 року, виданим Оболонським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). Родинні відносини померлої з позивачем підтверджуються документами, які містяться в матеріалах справи, а саме: згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 06.08.1975 року, [PERSON] є матір?ю [PERSON] , [INFO] . [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] , виданим відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві 03.08.2016 року. В свою чергу [PERSON] , є батьком позивача, що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданого 21.03.2002 року. 17.12.2016 року був складений заповіт, відповідно до якого все своє майно [PERSON] заповідає [PERSON] та [PERSON] . З документів надісланих нотаріусом Сьомої державної нотаріальної контори Шапченко О.А. вбачається, що єдиним спадкоємцем за заповітом, хто звертався з заявою про прийняття спадщини є - [PERSON] , [INFO] , інші особи із подібними заявами щодо спадщини не звертались. Статтею 1270 Цивільного кодексу України, передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. В матеріалах справи міститься заява [PERSON] від 29.02.2024 року посвідчена першим секретарем з консульських питань Посольства України у Федеративній Республіці Німеччина, з якої вбачається, що [PERSON] відомо про розгляд справи Оболонським районним судом міста Києва за позовом [PERSON] до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини і вона не заперечує проти задоволення позову та просить розгляд справи проводити без її участі. Також, повідомляє, що вона не подавала нотаріусу заяву про прийняття спадщини так як погоджується на те, щоб усе майно, яке залишилось після смерті [PERSON] успадкувала її донька [PERSON] . Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З матеріалів справи вбачається, що 05.09.2023 року [PERSON] який діє від імені [PERSON] звернувся до Сьомої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , однак йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме видачі свідоцтва про право на спадщину на частину майна у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Таким чином, з огляду на положення ст. 1270 ЦК України та зміст постанови нотаріуса Сьомої київської державної нотаріальної контори від 05.09.2023 року, [PERSON] звернулася до нотаріальної контори про прийняття спадщини з пропуском строку на прийняття спадщини терміном майже в 1 рік і 5 місяців. За ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Вирішуючи питання про надання позивачу додаткового строку для прийняття спадщини суд виходить з вимог Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», згідно якої вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, для подання заяви про прийняття спадщини, суд вирішує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця для вчинення цих дій. Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ в Україні введений воєнний стан, який продовжений відповідними Указами Президента України, що затверджені відповідними законами. Таким чином, введення воєнного стану в Україні з 24.02.2022 року і його продовження по сьогодення, у зв`язку із агресією російської федерації проти України, стало обставиною непереборної сили для позивача та таким, що унеможливило реалізацію своїх прав та обов`язків в певній мірі. Крім того, у зв`язку з необізнаністю позивача про наявність заповіту та через те що остання вважала, що згідно п. 3 постанови КМУ №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022, на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття запиняється, на думку суду, зазначене свідчить про існування об`єктивних, істотних труднощів для можливості вчасного подання [PERSON] заяви про прийняття спадщини. З огляду на зазначене, враховуючи відсутність інших спадкоємців які претендують на спадщину та спору щодо спадкового майна, суд вважає можливим визначити позивачеві додатковий строк, достатній для подання заяви для прийняття спадщини, визнаючи пропуск зазначеного строку позивачем з поважних причин. Хоча позивач просила визначити їй додатковий строк терміном «3» (три) місяці для подання заяви про прийняття спадщини, з огляду на наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог частково, та вважає можливим і достатнім визначити додатковий строк для прийняття спадщини терміном «2» (два) місяці. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, в разі задоволення позовних вимог, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений судовий збір, проте на стягненні такого позивач не наполягав про що зазначив у відповідній заяві. На підставі викладеного,

Outcome: partial