Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-24 00:00:00

20 квітня 2023 року до суду надійшла позовна заява [PERSON] , яка підписана представником позивача адвокатом Коренко Т.В., до Державного підприємства «Миколаївський авіаремонтний завод «НАРП», в якій позивач просить: визнати протиправним та скасувати наказ Державного підприємства «Миколаївський авіаремонтний завод «НАРП» від 27.01.2023 №41-К про застосування відносно [PERSON] дисциплінарного стягнення у вигляді догани; витребувати від Державного підприємства «Миколаївський авіаремонтний завод «НАРП» матеріали перевірки стосовно вчинення [PERSON] дисциплінарного проступку 19.01.2023. Позов обґрунтований тим, що [PERSON] з 1999 року працює в ДП «Миколаївський авіаремонтний завод «НАРП» та з 01.11.2012 займає посаду чергового в ангарі цеху №1. Відповідно до наказу №41-К від 27.01.2023 року за перешкоджання 19.01.2023 року затриманню працівниками СБ та охорони ПП «Безпека-Центр» працівника цеху №1 [PERSON] , нецензурну лайку відносно дій останніх позивачу було оголошено догану. Вказаний наказ позивач вважає протиправним, оскільки не допускав порушення трудової дисципліни. Ззаначає, що 19.01.2023 працівники цеху о 16:30 год. вийшли з ангару та [PERSON] зачинив ангар і пішов до прохідної. На шляху до прохідної позивач зустрів [PERSON] , який попросив у нього ключі від цеху і він надав їх йому. Повз позивача пробіг співробітник СБ [PERSON] , наздогнав [PERSON] та між ними виник конфлікт, з яких підстав позивачу було не відомо. [PERSON] забрав ключі від цеху у [PERSON] та попрямував до прохідної, де здав ключі., пройшов перевірку перед виходом з території, будь-яких зауважень не отримав. Через кілька днів позивач дізнався про претензії заступника директора з безпеки [PERSON] щодо подій 19.01.2023. Позивач неодноразово в усній формі та письмово наполягав на проведенні службового розслідування, однак службове розслідування не призначалось і не проводилось. Посилаючись на положення КЗпП України, висновки, викладені у постановах Верховного суду, позивач вважає, що роботодавець не може ставити у вину працівникові та притягати його до дисциплінарної відповідальності за невиконання обов`язків, не обумовлених трудовим договором, і про які працівник не був проінформований належним чином. 24 квітня 2023 року вказана позовна заява передана судді Сухаревич З.М. 28 квітня 2023 року ухвалою суду позовна заява залишена без руху. 02 травня 2023 рокупредставником позивача подано заяву про усунення недоліків, яка отримана суддею 04.05.2023. Ухвалою суду від 05 травня 2023 року відкрито провадження у даній справі, призначено її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, витребувано докази. 05 червня 2023 року відповідачем надано витребувані докази. 02\~серпня 2023\~року надійшов\~відзив на\~позовну заяву,\~в якому\~представник відповідача\~зазначає,\~що посада\~позивача віднесена\~до переліку\~посад з\~ненормованим робочим\~часом,\~а тому\~дисциплінарний проступок\~було вчинено\~у робочий\~час.\~З метою\~недопуску незаконного\~виносу (вивозу)\~з території\~підприємства документів,\~фотографій,\~майна та\~матеріалів,\~наказом №\~302-ОД\~від 04.11.2022\~на підприємстві\~введено Правила\~пропускного режиму\~на ДП\~«НАРП».\~До основних\~обов`язків осіб\~по виконанню\~вимог пропускного\~режиму підприємства\~віднесено,\~що кожен\~працівник ДП\~«НАРП» зобов`язаний\~неухильно виконувати\~вимоги Правил,\~у тому\~числі в\~частині,\~що стосується\~робочого часу\~працівника.\~Порушники,\~які затримані\~на КПП\~або на\~території підприємства,\~зобов`язані беззаперечно\~виконувати вимоги\~чергових охорони\~та служби\~безпеки підприємства. Позивач під час затримання особи, що намагалась винести (вкрасти) обладнання підприємства, чинив перешкоди співробітникам служби безпеки та працівникам охоронної служби ПП «Безпека Центр» та висловлювався нецензурною лайкою, тобто вчиняв дії, що містять ознаки дисциплінарного проступку. Отже, позивачем порушено Правила пропускного режиму на ДП «НАРП» та Правил трудового розпорядку для працівників ДП «НАРП». Крім того, під час здійснення даного проступку позивач ще й використовував нецензурну лайку, що є однією з грубих форм неповаги до громадської моральності та найогиднішим різновидом словесної брутальності що хоча і не загрожує життю та здоров`ю людей, виявляє, перш за все, грубе, образливе ставлення до оточуючих, знижуює рівень людського спілкування, завдає моральної шкоди духовному стану суспільства та ображає людську гідність. Враховуючи вищевикладене, представник просить відмовити у задоволені заяви у повному обсязі. 29.03.2024 надійшло клопотання представника відповідача про заміну відповідача на ТОВ «Миколаївський авіаремонтний завод «НАРП» у зв`язку з перетворенням ДП «Миколаївський авіаремонтний завод «НАРП». В судовому засіданні позивач підтримав позов, надав пояснення, аналогічні змісту позову. Додатково пояснив, що після того як забрав ключі у [PERSON] , по дорозі на прохідну повз нього пройшов [PERSON] в напрямку [PERSON] біля прохідної був [PERSON] . Він здав ключі, його перевірили і вцей час привели [PERSON] .. До нього (позивача) ніхто не звертався, зауважень або претензій не було. Наступного дня він дізнався що була спроба винести якийсь предмет. Через день-два його викликав начальник цеху [PERSON] і повідомив що він саботує ремонт підстанції, а [PERSON] заявив щоб він писав заяву на звільнення. Всі працівники написали заперечення щодо його причетності і після цього його почали звинувачувати у тому, що він заважав затримувати [PERSON] . Він лише звертався до [PERSON] щоб він повернув ключі. Витягом з журналу підтверджується, що він здав ключі о 16:46 год. Представник позивача в судовому засіданні підтримала позов і просила задовольнити. Посянила, що відсутня вина позивача, наказ про застосування дисциплінарного стягнення не обґрунтований. Жоден свідок не вказав які дії вчиняв [PERSON] . Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти позову з підстав, викладених у відзиві. Додатково пояснив, що в службові обов`язки позивача входить: перевіряти матеріальні цінності, зачиняти ангар, опечатувати, здавати ключі під підпис. В матеріалах справи містяться рапорти служби охорони, в яких зазначено, що [PERSON] перешкоджав роботі служби охорони. З [PERSON] наразі знято догану достроково, але наказ не скасовано. Факт наявності в діях [PERSON] складу дисциплінарного проступку доведено показами свідків та рапортами. Просив у задоволенні позову відмовити. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що 19.01.2023 він повертався до цеху щоб залишити речі, які були в рюкзаку, взяв у [PERSON] ключі. Потім його наздогнав працівник служби безпеки, схопив і повів на прохідну. По дорозі на прохідну вони зутріли [PERSON] , який попросив його повернути ключі. Він повернув ключі у присутності [PERSON] і [PERSON] . [PERSON] нікого не штовхав. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що його викликав [PERSON] з приводу того, що [PERSON] відмовився забрати якесь обладнання після ремонту підстанції і дав вказівку розібратись. Він викликав позивача і той пояснив, що не відмовлявся забирати обладнання. Він доповів про це директорі і той повідомив, що позивач перешкоджав затриманню [PERSON] . Він повернувся в цех, опитав [PERSON] . Безпосереднім свідком подій 19.01.2023 він не був, тільки опитав [PERSON] . [PERSON] запропонував позивачу звільнитися щоб уникнути службового розслідування. Він передав це позивачу. Щодо ненормованого робочого часу свідок пояснив, що рапортів на продовження робочого часу він не писав, у цьому не було необхідності. Свідок [PERSON] пояснив, що 19.01.2023 о 16:35 на прохідній був затриманий [PERSON] . Він вийшов в напрямку цеха і за ним побігла служба безпеки - [PERSON] та [PERSON] в цей час ішов на прохідну. В одному місці всі зупинились. [PERSON] щось кричав та махав, що саме кричав він не чув. [PERSON] затримував [PERSON] , а [PERSON] штовхав [PERSON] . В цей же день він написав рапорт на [PERSON] , про те, що він перешкоджав затриманню. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, 19.01.2023 після 16:30 [PERSON] затримав [PERSON] та до них підійшов [PERSON] і висловлювався нецензурною лайкою, хапав за руки. Це відбувалось на прохідній. При затриманні Шевченка не було. [PERSON] затримував, а він і [PERSON] прибігли до нього і разом доставили [PERSON] на прохідну, де вже був [PERSON] . Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що 19.01.2023 з прохідної намагався вийти [PERSON] з рюкзаком, в якому щось знаходилось. [PERSON] запропонував показати вміст рюкзаку, а [PERSON] почав повертатись в цех. Він побіг за ним, наздогнав. В цей час підійшов [PERSON] і намагався перешкодити затриманню, чиплявся за руки. В цей час підійшли [PERSON] і [PERSON] і вони доставили [PERSON] до КПП1. Пізніше він склав рапотр щодо [PERSON] . Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що до нього потрапили рапорти працівників охорони та служби безпеки, в яких було порушення трудової дисципліни [PERSON] . Він викликав позивача і відібрав пояснення. Службове розслідування не проводилось. Щодо ненороманого робочого часу пояснив, що у позивача ненормований робочий час і за це він має право на додаткові дні відпустки. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що [PERSON] затримував [PERSON] . До них підійшов [PERSON] , він не бачив що позивач когось хапав за руки, вони всі махали руками, про що вони говорили також не чув. Він з [PERSON] зустрівся посеред дороги, коли він ішов допомогти [PERSON] . Вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши надані докази, суд приходить до такого. Судом встановлено, що наказом директора ДП «Миколаївський авіаремонтний завод НАРП» [PERSON] від 27 січня 2023 року № 41-К, [PERSON] оголошено догану. Підстава: рапорт начальника УПтаСП, пояснення [PERSON] . Оцінюючи законність застосування дисциплінарного стягнення, надаючи оцінку зібраним у справі доказам, суд виходить з такого. Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно, сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено договір. Статтею 140\~КЗпП України\~передбачено,\~що трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю. У необхідних випадках заходи дисциплінарного впливу застосовуються стосовно окремих несумлінних працівників. Отже, трудовою дисципліною передбачено додержання працівниками норм, закріплених КЗпП України, правил внутрішнього трудового розпорядку, статутів, положень, посадових інструкцій, за порушення якої до працівника можливе застосування положень статті 147 КЗпП України. Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення як догана. Відповідно до статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується роботодавцем безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавця покладено обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, у чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. Відповідно до витягу з наказу від 27.01.2023 № 41-К [PERSON] оголошено догану за перешкодження 19.01.2023 затриманню працівниками СБ та охорони ПП «Безпека-Центр» працівника цеху №1 [PERSON] , нецензурну лайку відносно дій останніх черговому в ангарі цеху №1. Однак, відповідачем не доведено, що описаними у наказі діями було порушено саме трудову дисципліну. Так, трудова дисципліна це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. Проте відповідачем не надано суду правил внутрішнього трудового розпорядку, ані посадової інструкції позивача, а відтак не доведено, що описані наказі дії є порушенням трудової дисципліни. Також у наказі відсутнє посилання на конкренті правові норми, що регулюють внутрішний трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки, які на думку роботодавця порушені позивачем. Обгрунтовуючи відзив віповідач посилається на Положення про службу безпеки ДП «НАРП». Однак це положення не визначає обов`язків позивача. Також суд відхиляє посилання відповідача у відзиві на порушення позивачем Правил пропускного режиму, оскільки неналежне виконання чи порушення визначених у цих правилах обов`язків (розділ «Основні бов`язки осіб по виконанню вимог пропускного режиму підприємства») не ставиться у провину позивачу. А обов`язок беззаперечно виконувати вимоги чергових охорони та служби безпеки підприємства, стосується порушників, які затримані на КПП або на території підприємства. Як встановлено з обставин справи, пітверджується показами свідків та не заперечувалось сторонами, що 19.01.2023 мала місце подія затримання працівниками СБ та охорони ПП «Безпека-Центр» працівника цеху №1 [PERSON] у присутності позивача [PERSON] . Отже, [PERSON] не затримували, а тому вкзаний вище обов`язокбеззаперечно виконувати вимоги чергових та служби безпеки у даному випадку ним не порушено. Отже, відповідачем не доведено не доведено порушення позивачем трудової дисципліни, що є обов`язковою складовою дисциплінарного проступку. Таким чином не доведено вчинення [PERSON] дисциплінарного проступку. Оцінку показам свідків в частині перешкоджання [PERSON] затриманню [PERSON] суд не надає, оскільки судом не встановлено, що вчинення таких дій позивачем є порушенням трудової дисципліни, а відтак, що це може свідчити про вчинення дисциплінарного проступку. З урахуванням викладених обставин, суд приходить до переконання про відсутність ознак дисциплінарного проступку, що свідчить про протиправність спірного наказу та є підставою для задоволення позову. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд приходить до такого. Статтею 133 ЦПК України встановлено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. При цьому, витрати на професійну правничу допомогу віднесено до витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір 1073,60 грн. Також позивачем було витрачено 5000 грн на професійну правничу допомогу, що підтверджується договором № 4 про надання правничої (правової) допомоги від 04 квітня 2023», ордером, розрахунком суми гонорару, квитанцією від 04.04.2023. Жодних заперечень щодо стягнення правової допомоги, клопотань про зменшення цих витрат представник відповідача не подавав та не висловлював в судовому засіданні. Враховуючи, що позов задоволено, з відповідача слід стягнути на користь позивача судовий збір 1073,60 грн. та витрати на професійну правничу допомогу у сумі 5000 грн. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved