Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-23 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача. 31.01.2024 АТ «ПУМБ» звернулося до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості, в якій просило стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором № 29144112 від 25.06.2014 в розмірі 72753,10 грн. та понесені судові витрати по оплаті судового збору в сумі 2422,40 грн., оскільки останній не виконує умови договору. Вказує, що 25.06.2014 між АТ «ПУМБ» та [PERSON] \~укладено кредитний\~договір №\~29144112,\~на підставі\~якого видано\~кредитну карту\~з кредитним\~лімітом 12800\~грн.,\~який в\~подальшому було\~збільшено до\~40800\~грн.\~ В\~кредитному договорі\~зазначено,\~що відповідач\~підписанням цієї\~Заяви беззастережно\~підтверджує,\~що приймає\~Публічну пропозицію\~АТ «ПУМБ»\~на укладення\~договору комплексного\~банківського обслуговування,\~яка розміщена\~на сайті\~pumb.ua\~в повному\~обсязі з\~урахуванням умов\~надання всіх\~послуг як\~обраних безпосередньо\~при прийнятті,\~так і\~послуг що\~можуть бути\~надані в\~процесі обслуговування.\~ Відповідач\~ознайомлений із\~договором та\~цілком згодний\~ з\~ним,\~всі умови зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення. Умова про збільшення кредитного ліміту та порядок такого збільшення зазначена в договорі комплексного банківського обслуговування, згоду на приєднання до якого висловив [PERSON] , підписавши Кредитний договір. Зазначає, що відповідач свої зобов`язання належним чином не виконав, у зв`язку з чим станом на 01.12.2023 утворилася заборгованість перед позивачем в розмірі 72753,10 грн., що складається з 39570,17 грн. заборгованість за кредитом та 33182,93 грн. заборгованість за процентами. 27.03.2024 на адресу суду від представника позивача [PERSON] , надійшла відповідь на відзив, в якій представник вказує, що умовами Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» на укладення Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб передбачено п. 4.3.6.4. частини 4, право Банку змінювати клієнту кредитний договір. Щодо пропуску строку позовної давності вказує, що згідно п.п. 12, 19 Прикінцевих положень ЦК України, строки продовжували свою дію спочатку в період дії карантину, а зараз у період дії введеного в Україні воєнного стану, тому вважає, що строки дотримано повністю. Також, щодо посилань представника відповідача на те, що довідку про збільшення кредитного ліміту не підписано, представник позивача зазначає, що позовну заяву з додатками подано через електронний суд, тому їх підписано електронним підписом. В свою чергу вважає, що відповідачем не надано доказів виконання зобов`язання за кредитним договором, тому доводи представника відповідача не заслуговують на увагу, у зв`язку з чим наполягає на задоволенні позову. Стислий виклад позиції позивача. 18.03.2024 на адресу суду від представника відповідача [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву в якому вона вказує, що ані в заяві №29144112 від 29.06.2016 ані в договорі на комплексне обслуговування між сторонами не було узгоджено суми наданого або встановленого кредитного ліміту. Звертає увагу на додану до позову довідку про збільшення кредитного ліміту в якій зазначено, що дата дії картки 04.04.2019, проте згідно тверджень позивача [PERSON] користувався і здійснював платежі до 19.01.2021. При цьому довідка не містить ані підпису ані печатки позивача, тому не може бути належним та допустимим доказом. Крім того представник відповідача вважає, що позивач пропустив строк позовної давності, просить застосувати строк позовної давності в період з 26.06.2014 по 19.01.2018, та взагалі неправомірно нараховував відсотки поза сплином строку дії договору, тому просить відмовити в задоволенні позову. Заяви, клопотання учасників справи. \~ \~ \~ \~ В судове засідання представник позивача [PERSON] не з`явилася, надала суду письмову заяву, в якій позовні вимоги підтримує в повному обсязі, та просить суд розглядати справу за її відсутністю. Відповідач [PERSON] та представник відповідача [PERSON] в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Процесуальні дії у справі. Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01.02.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та призначено розгляд справи по суті на 09-45 год. 26.02.2024, за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Як вбачається з матеріалів справи, 25.06.2014 між АТ «ПУМБ» та [PERSON] укладено Кредитний договір, шляхом подачі Заяви № 29144112 на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, на підставі якого банк надає кредит, а позичальник отримує його на умовах передбачених кредитним договором. Відповідно до Заяви № 29144112 від 25.06.2014 погоджено умови кредитування та графік платежів, а саме сума кредитного ліміту в розмірі 12800 грн.; реальна річна процентна ставка складає 48,00%, (а.с. 29-30). Відповідно, 25.06.2014 [PERSON] підписавши особисто Заяву № 29144112 на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, та Паспорт споживчого кредиту, беззастережно підтверджує, що приймає Публічну пропозицію АТ «ПУМБ» на укладення договору комплексного банківського обслуговування, яка розміщена на сайті pumb.ua в повному обсязі з урахуванням умов надання всіх послуг як обраних безпосередньо при прийнятті, так і послуг що можуть бути надані в процесі обслуговування. Відповідач ознайомлений із договором, Тарифами банку, згодний з ними, всі умовим зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення (а.с. 29-30). З огляду на копію довідки по договору №29144112 від 25.06.2014 проводилось збільшення кредитного ліміту в період з 25.06.2014 по 04.04.2019 в розмірі з 6916 грн. до 40800 грн. (а.с. 10). Згідно наданої виписки по особовому рахунку з 26.06.2014 по 15.07.2019 відповідач користувався кредитними коштами, а саме здійснював зняття готівки, оплачував товари, розраховувався через термінал, погашав частково заборгованість, тощо, останнє поповнення рахунку відповідачем відбулося 15.07.2019 (а.с. 11-14). Відповідно до\~наданого розрахунку\~ заборгованості\~судом встановлено,\~що станом\~на 01.12.2023\~ [PERSON] \~має заборгованість\~перед АТ\~«ПУМБ» за Кредитним договором № 29144112 від 25.06.2014 у розмірі 72753,10 грн., що складається з 39570,17 грн. заборгованість за кредитом та 33182,93 грн. заборгованість за відсотками (а.с. 16-20). 01.12.2023 АТ «ПУМБ» звернулося до відповідача із письмовою вимогою щодо погашення утвореної заборгованості через неналежне виконання грошових зобов`язань за Кредитним договором та (а.с. 25) Судом не було відхилено жодного доказу наданого позивачем. Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Положеннями ч.2 ст.247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази, визнавши їх достатніми для вирішення справи, суд вважає, що позов слід задовольнити. Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч.ч. 1, 5, 6, 7 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом За змістом статей\~626,\~628 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно із частинами першою, другою\~статті 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Відповідно до\~ст. 638 ЦК України\~договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Останні встановлені ст.ст. 1048-1052, 1054 ЦК України, відповідно до яких істотними умовами кредитного договору, щодо яких сторони повинні дійти згоди в належній формі виступають: мета, сума і строк кредиту, умови і порядок його видачі та погашення, види забезпечення зобов`язань позичальника, відсоткові ставки, порядок плати за кредит, порядок зміни і припинення дії договору, відповідальність сторін за невиконання або неналежне виконання умов договору. Згідно положень ч. 1\~ст. 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Частиною 1\~ст. 1055 ЦК України\~визначено, що кредитний договір укладається у письмовій формі. Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України, публічним є договір, в якому одна сторона підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом статті 634 цього Кодексу, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику, грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем, у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Так, судом встановлено, що 25.06.2014 між АТ «ПУМБ» та [PERSON] укладено Кредитний договір, шляхом подачі Заяви № 29144112 на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, на підставі якого банк надає кредит, а позичальник отримує його на умовах передбачених кредитним договором. Відповідно до Заяви № 29144112 від 25.06.2014 погоджено умови кредитування та графік платежів, а саме сума кредитного ліміту в розмірі 12800 грн., реальна річна процентна ставка складає 48,00% (а.с. 29-30). 25.06.2014 [PERSON] підписавши особисто Заяву № 29144112 на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, та Паспорт споживчого кредиту, беззастережно підтверджує, що приймає Публічну пропозицію АТ «ПУМБ» на укладення договору комплексного банківського обслуговування, яка розміщена на сайті pumb.ua в повному обсязі з урахуванням умов надання всіх послуг як обраних безпосередньо при прийнятті, так і послуг що можуть бути надані в процесі обслуговування. Відповідач ознайомлений із договором, Тарифами банку, згодний з ними, всі умови зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення, крім того він погодився з тим, що розмір та строк дії, процентна ставка, розмір ліміту, розмір мінімального платежу та інші умови щодо банківської кредитної картки та овердрафту за поточним рахунком, що надаються йому у зв`язку із обраним пакетом послуг, встановлюється відповідно до умов Договору та Тарифів та залежить від типу обраного пакету послуг(а.с. 29-30, 21-24). Матеріалами справи підтверджується, що Банк виконав зобов`язання, надавши відповідачу кредит (а.с. 29-30, 16-20, 11-14, 10). Згідно довідки по договору №29144112 від 25.06.2014 проводилось збільшення кредитного ліміту в період з 25.06.2014 по 04.04.2019 в розмірі з 6916 грн. до 40800 грн. (а.с. 10). Щодо посилань представника відповідача, стосовно того, що в даній довідці зазначений строк дії договору та відсутній підпис та печатка позивача, суд звертає увагу, що ця довідка містить інформацію саме про збільшення кредитного ліміту, а не строк дії кредитного договору/картки, крім того також слід зауважити, що даний доказ додано до позову та направлено через Електронний суд з накладенням електронного підпису представника позивача. Крім того, суд вважає необхідним зазначити, що доказами, які підтверджують наявність заборгованості та її розмір є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність». Згідно з указаними положенням закону підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі. \~\~Разом з тим, відповідно до пункту 5.6 Положення про організацію операційної діяльності в банках України, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 18 червня 2003 року № 254, виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту. \~\~Аналогічна за змістом норма закріплена у пункті 62 Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 04 липня 2018 року № 75. Таким чином, виписка по картковому рахунку, що міститься в матеріалах справи, може бути належним доказом щодо заборгованості відповідача, яка повинна досліджуватися судом у сукупності з іншими доказами. Як вбачається з виписки за особовим рахунком, в період з 26.06.2014 по 15.07.2019 [PERSON] активно користувався кредитними коштами, частково погашав заборгованість, при цьому відповідачем та його представником не надано доказів виконання зобов`язання за кредитним договором. Згідно положень пунктів 3.2, 3.3 публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» на укладення договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, 3.2. Підписанням Заяв(и) на приєднання, Клієнт беззастережно приєднується до умов цього Договору. 3.3. Договір вважається укладеним після отримання Банком від Клієнта письмової заповненої та підписаної відповідної Заяви на приєднання. Клієнт погоджується, що в результаті приєднання до Договору, дія Договорів на відкриття та обслуговування рахунків, які і раніше були укладені між Банком та Клієнтом, припиняється на підставі ст.604 Цивільного кодексу України. В пункті 4.2.7 вказано, що 4.2.7. банк має право перевипускати раніше випущені Картки на свій розсуд в зв`язку із закінченням терміну їх дії, а також до закінчення терміну їх дії. При цьому, плата за Перевипуск Картки стягується згідно Тарифів Банку.. Пунктами Умов передбачено, що клієнт зобов`язаний згідно п. 5.1.9. Повертати Банку заборгованість у разі виникнення Несанкціонованого овердрафту наступним чином: 5.1.9.1.Сплачувати нараховані проценти за Несанкціонованим овердрафтом. Приєднанням до цього Договору, Клієнт доручає Банку здійснювати договірне списання суми нарахованих процентів за Несанкціонованим овердрафтом з Карткового рахунку. Банк є отримувачем коштів по вказаному договірному списанню, п. 5.1.9.2.Сплачувати заборгованість за сумою основного боргу Несанкціонованого овердрафту. Сума заборгованості за Несанкціонованим овердрафтом, що не повернена у 15-денний строк з дати його виникнення, вважається простроченою заборгованістю. Відповідно до ст.1056-1\~ЦК України\~процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Як вбачається\~з розрахунку\~заборгованості,\~станом на\~01.12.2023\~ [PERSON] \~має заборгованість\~перед АТ\~«ПУМБ» за Кредитним договором № 29144112 від 25.06.2014 у розмірі 72753,10 грн., що складається з 39570,17 грн. заборгованість за кредитом та 33182,93 грн. заборгованість за відсотками (а.с. 16-20) Згідно із ч. 2. ст. 1050, ч. 2 ст. 1054 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок повернути кредит частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини Кредитодавець має право вимагати дострокового повернення частини кредиту, що залишилася, та сплати процентів. Відповідно до ч. 1 ст. 525 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до\~ст. 526 ЦК України\~зобов`язання повинні виконуватись належним чином у встановлений термін відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства. Згідно ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Частина 1 ст. 599 ЦК України передбачає, що зобов`язання припиняється виконанням проведеним належним чином. Відповідно до ч. 1 ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання, (неналежне виконання). Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк встановлений договором або законом. Вимогами ст. 549 ЦК України передбачено обов`язок боржника в разі порушення зобов`язання передати кредиторові грошову суму штрафу у вигляді процентної ставки, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Враховуючи викладене,\~суд дійшов\~висновку про\~те,\~що відповідач\~належно не\~виконував прийняті\~на себе\~зобов`язання\~відповідно до\~укладеного з\~позивачем договору,\~істотно порушував\~його умови,\~що є\~підставою для\~стягнення з\~відповідача заборгованості,\~яка виникла\~станом на\~01.12.2023 за Кредитним договором № 29144112 від 25.06.2014 у розмірі 72753,10 грн., що складається з 39570,17 грн. заборгованість за кредитом та 33182,93 грн. заборгованість за відсотками. \~ \~ \~ \~Стосовно заяви представника відповідача про звернення позивача до суду після спливу строків позовної давності суд зазначає наступне. \~ \~ \~ \~Відповідно до статей\~256,\~257 ЦК України\~позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. \~ \~ \~ \~Згідно з частиною першою\~статті 261 ЦК України\~перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. \~ \~ \~ \~За зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання (частина п`ята\~статті 261 ЦК України). \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої\~статті 266 ЦК України\~зі спливом позовної давності до основної вимоги вважається, що позовна давність спливла і до додаткової вимоги (стягнення неустойки, накладення стягнення на заставлене майно тощо). \~ \~ \~ \~Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (частина четверта\~статті 267 ЦК України). \~ \~ \~ \~Для обчислення позовної давності застосовуються загальні положення про обчислення строків, що містяться в\~статтях 252-255 ЦК України. \~ \~ \~ \~При цьому початок перебігу позовної давності пов`язується не стільки зі строком дії (припинення дії) договору, як з певними обставинами (фактами), які свідчать про порушення прав особи (стаття 261 ЦК України). \~ \~ \~ \~Отже, за змістом цієї норми початок перебігу позовної давності збігається з моментом виникнення в зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд. Крім того слід зазначити, що постановою КМУ «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11 березня 2020 року\~№ 211, з 12 березня 2020 на всій території України було встановлено карантин та в подальшому його дію було продовжено. Тому, згідно п.п. 12, 19 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені\~статтями 257,\~258,\~362,\~559,\~681,\~728,\~786,\~1293\~цього Кодексу,\~продовжуються на\~строк дії\~такого карантину. У період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року\~№ 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року\~№ 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану. \~ \~ \~ \~Як вбачається з матеріалів справи, останнє зарахування на картковий рахунок відповідача проводилося 15.07.2019, позивач звернувся до суду 31.01.2024, тому враховуючи що перебіг позовної давності зупинявся з 12.03.2020 на строк дії карантину та у зв`язку з введенням в Україні воєнного стану, тому суд не бере до уваги доводи представника відповідача щодо пропуску строку позовної давності. Відповідно до ст.ст. 133, 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 2422,40 грн. (а.с.7), який сплачений позивачем при зверненні до суду. На підставі ст.ст. 525, 526, 530, 549, 599, 610, 612, 625, 626, 628, 633, 634, 1048, 1049, 1054, 1055 ЦК України,

Outcome: approved