Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-01 00:00:00

До Сколівського районного суду Львівської області 28 грудня 2023 року звернулась позивач [PERSON] з позовною заявою до відповідачів - [PERSON] , Сколівської міської ради Стрийського району Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій просить визначити їй, [PERSON] , додатковий двомісячний строк для подання нею заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька [PERSON] . Позовні вимоги мотивує тим, що [INFO] помер її батько [PERSON] . Після смерті батька залишилось спадкове майно, а саме: житловий будинок. Заповіт на спадкове майно складено не було. Вказує, що спадкоємцями після смерті батька першої черги, так як шлюб між ним і їхньою матір`ю [PERSON] розірвано, є вона, донька померлого [PERSON] та її брат [PERSON] . Зазначає і те, що на день смерті з спадкодавцем вона не проживала і спільного побуту не вела так як відстань між знаходженням спадкового майна та її місцем постійного проживання с. П`ятикори Володимирського району Волинської області становить понад 200 км. Будинком, в якому проживав спадкодавець опікувалась його двоюрідна сестра [PERSON] , яка мала намір оформити права на даний будинок, але за життя цього не встигла зробити, так як померла [INFO] . Нотаріус мені повідомив, що після смерті двоюрідної тітки [PERSON] , щодо оформлення права власності на житловий будинок звернувся на консультацію її син [PERSON] , який мав намір оформити права на даний будинок, але загину під час бойових дій 31 травня 2022 року. З метою оформлення права власності на спадкове майно, позивач [PERSON] звернулась до Сколівської державної нотаріальної контори із проханням видати на її ім`я свідоцтво про право власності на спадщину на нерухоме майно, яке увійшло до складу спадщини. Однак, їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки вона та спадкодавець не були зареєстровані за однією адресою і нею не подано заяву про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний термін. Зазначає, що державний нотаріус надав їй відповідь та запропонував звернутись до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Ухвалою судді Сколівського районного суду Львівської області Курницької В.Я. від 05 січня 2024 року прийнято вказану вище позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження з визначенням дати підготовчого засідання на 20 лютого 2024 року. Ухвалою Сколівського районного суду Львівської області від 20 лютого 2024 року відкладено підготовче засідання у справі на 10 квітня 2024 року. Ухвалою Сколівського районного суду Львівської області від 10 квітня 2024 року підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду по суті на 23 квітня 2024 року та зобов`язано Сколівську державну нотаріальну контору Львівської області належним чином посвідчену копію спадкової справи (якщо така заводилась) після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Позивач 22 квітня 2024 року на електронну пошту суду скерувала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Відповідач [PERSON] 30 січня 2024 року на електронну пошту суду скерував заяву про визнання позову. Відповідач Сколівська міська рада Стрийського району Львівської області яву представника в судове засідання не забезпечили. Згідно з ч. 3\~ст.\~211\~ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Враховуючи, що сторони не прибули в судове засідання, перешкод для розгляду справи судом не встановлено, то суд вважає за можливе здійснювати розгляд судового засідання без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч. 2\~ст. 247 ЦПК України. Частиною 4 ст. 268 ЦПК України передбачено, що у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Відповідно до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Оскільки текст рішення складено 2 травня 2024 року, то незважаючи на те, що судове засідання призначене на 23 квітня 2024 року, датою ухвалення рішення є саме 2 травня 2024 року. Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, з`ясувавши дійсні обставини справи, права та обов`язки сторін, дослідивши зібрані по справі докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення з наступних підстав. Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 25 травня 2021 року Сколівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Стрийському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) [PERSON] помер [INFO] у м. Сколе Сколівський район Львівська область, Україна. Факт родинних відносин підтверджується копією свідоцтва про народження [PERSON] від [INFO] серія [NUMBER] . У графі батько зазначено [PERSON] , мати [PERSON] . Відповідно до копії свідоцтва про розірвання шлюбу серія [NUMBER] , виданого 18 липня 2006 року відділом реєстрації актів цивільного стану Сколівського РУЮ Львівської області, шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано, про що в Книзі реєстрації розірвань шлюбів зроблено відповідний актовий запис за № 58 від 18 липня 2006 року. З відповіді завідувача Сколівської державної нотаріальної контори від 20 березня 2023 року № 86/02-14 вбачається, що позивач пропустила встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини за поновленням якого позивачу рекомендовано звернутися до суду. Відповідно до статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Згідно зі ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Статтею 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Слід зазначити, що відповідно до Листа Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду від 11 червня 2018 року по справі № 479/713/17. У пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 Про судову практику у справах про спадкування роз`яснено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ч. 3 п. 24 вищезгаданої Постанови Пленуму Верховного Суду України, при розгляді справ про надання додаткового строку для прийняття спадщини, слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. З відповіді, наданої завідувачем Сколівської державної нотаріальної контори Львівської області від 18 квітня 2024 року № 364/01-16 судом встановлено, що спадкова справа після смерті [PERSON] , який помер [INFO] не заводилась. Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, які визначаються в кожному конкретному випадку, з огляду на обставини кожної справи. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Позивачем [PERSON] 02 квітня2024 року до суду скеровано додаткові пояснення по справі, в яких наведено причини пропуску строку для прийняття спадщини, зокрема, необхідність дотримання карантинних обмежень і запобігання зараженню й поширенню коронавірусної хвороби, що передбачено Постановами КМ України, які діяли з 12 березня 2020 року до 30 червня 2023 року. Вказує і те, що з 18 травня 2021 року стан її здоров`я різко погіршився, що вимагало періодичного обстеження та лікування. Даний факт підтверджується копією Довідки від 18 січня 2024 року № 57, виданої КП «Волинський обласний фтизіопульмонологічний медичний центр» Волинської обласної ради, в якій зазначено, що [PERSON] , [INFO] знаходилась на амбулаторному лікуванні з 18 серпня 2021 року по 12 лютого 2022 року. З 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України на всій території України з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався та діє на даний час. В судовому засіданні встановлено, що причини пропуску позивачем вказаного строку, на переконання суду, є поважними і внаслідок їх існування позивач дійсно мав перешкоди для вчасного подання заяви про прийняття спадщини. Наявність встановлених судом обставин у своїй сукупності свідчить про те, що у позивача дійсно були поважні причини, пов`язані з істотними труднощами на вчинення дій щодо вчасного звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. При цьому, суд зауважує, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування. Виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд також керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права». Відмова у визначенні додаткового строку для прийняття спадщини позбавить позивача прав на майно, та призведе до передачі цього майна громаді міста як відумерлої спадщини. Так, запроваджене\~статтею 8 Конституції України\~та\~статтею 10 Цивільного процесуального кодексу України\~верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості. Одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості. Таке розуміння права не дає підстав для його ототожнення із законом, який іноді може бути й несправедливим. Справедливість - одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права (рішення Конституційного Суду України від 02 листопада 2004 року № 15-рп/2004). Умовою реалізації та інструментом принципу верховенства права є принцип «пропорційності». Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання у право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Втручання держави у право особи на мирне володіння своїм майном є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення «суспільного інтересу» та з дотриманням «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. Під необхідністю втручання мається на увазі, що воно відповідає нагальній соціальній потребі, і, зокрема, є пропорційним до поставленої законної мети (наприклад, рішення у справі «Кутцнер проти Німеччини», п. 60, та рішення від 18.12.2008 у справі «Савіни проти України» (Saviny v. Ukraine), заява № 39948/06, п. 47). Соціальна потреба визначається, зокрема, метою законодавчого врегулювання того чи іншого питання. Необхідність встановлення певних строків на прийняття спадщини обумовлена інтересами цивільного обігу в цілому, маючи на меті якнайшвидше усунення стану правової невизначеності, яка виникає в разі смерті спадкодавця, та забезпечення певних гарантій особам, права яких є похідними від поведінки спадкоємців попередньої черги. Отже, у цій справі суд має визначити, чи відповідає цій меті, а також принципу справедливості та інтересам суспільства позбавлення позивача прав на спадкове нерухоме майно з передачею відумерлої спадщини у власність територіальної громади. Проте, таке втручання у право власності (законне сподівання, очікування) позивача не у повній мірі відповідає законній меті встановлення строків у спадковому праві, не вирішує нагальні соціальні потреби, а тому не може вважатись пропорційним. Невиправдана фактична конфіскація майна державою суперечить й ідеології справедливості. Таким чином, суд вважає, що надання позивачу додаткового строку на прийняття спадщини відповідає загальним положенням спадкового права, конституційному принципу верховенства права та положенням статті 1 Першого протоколу Конвенції з прав людини та основоположних свобод. Проаналізувавши встановлені обставини справи, враховуючи що наведені причини пропуску заяви про прийняття спадщини є поважними, з огляду на те, що закінчення строку для подання позивачем заяви про прийняття, відсутність інших спадкоємців за законом та за заповітом, незначний пропуск позивачем визначеного\~ст. 1270 ЦК України\~строку для подання заяви про прийняття спадщини, беручи до уваги загальні засади цивільного законодавства, а саме: справедливість, добросовісність та розумність, суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з урахуванням наведеного. У зв`язку\~з цим,\~оскільки на\~момент звернення\~до суду\~з даним\~позовом позивач\~протягом строку,\~встановленого для\~прийняття спадщини,\~від неї\~не відмовилась,\~спадщина не\~визнана відумерлою\~відповідно до\~ч.ч.\~1,\~2\~ст.\~1277 ЦК України, спору між спадкоємцями за законом та третіми особами не існує, а тому спадщина досі є відкритою, відтак, позивач має право на прийняття як спадкоємець за законом та їй слід визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved