Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-22 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до Херсонської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] в м.Херсоні померла мати [PERSON] . Спадщина, яка відкрилась після смерті [PERSON] , складається з квартири [ADDRESS] , яке належало їй на праві власності. 11.08.2023 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Двоєнкіної Т.О. із заявою про прийняття спадщини, що залишилася після смерті померлої [INFO] [PERSON] Приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Двоєнкіна Т.О. 11.08.2023 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на квартиру за адресою: [ADDRESS] , що належала спадкодавцю на праві власності, у зв`язку із пропуском шестимісячного строку на прийняття спадщини. Позивач вважає, що строк на прийняття спадщини пропущено з поважних причин з огляду на наступне. Спадкодавець померла [INFO] в м.Херсоні, відповідно шестимісячний строк прийняття спадщини збігав через 6 місяців 30.06.2022 року, однак почалася війкова агресія щодо України на той час і до 11.11.2022 року місто Херсон знаходилося в окупації. Відповідно шестимісячний строк для прийняття спадщини закінчився. У зв`язку з викладеним, позивач [PERSON] просить визнати їй додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою суду від 17 січня 2024 року відкрито провадження у справі та розгляд справи призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження до підготовчого судового засідання. Ухвалою суду від 26 лютого 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, представник позивача надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. Представник відповідача [PERSON] в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, у вирішенні справи покладався на розсуд суду, просив винести законне та обґрунтоване рішення. З урахуванням вищезазначеного, суд вважає за можливе провести розгляд справи у судовому засіданні за відсутності учасників справи на підставі наявних у справі письмових доказів та, у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що 18.08.1979 року [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] , після укладання шлюбу присвоєно прізвище чоловіку [PERSON] , дружині [PERSON] , що підтверджується витягом з ДРАЦС громадянин про державну реєстрацію шлюбу, актовий запис 453 від 18.08.1979 року. Від шлюбу у подружжя народилася донька [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження від 18.01.1980 року, яка в подальшому уклала шлюб з [PERSON] та після укладання шлюбу присвоєно прізвище: чоловіку [PERSON] , дружині [PERSON] , що підтверджується актовим записом про одруження № [NUMBER] , виданого 26.08.1988 року Дніпровським райвідділом РАЦС м.Херсона. Згідно рішення Дніпровського районного суду м.Херсон від 27.05.1984 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано, дружині поновлено дівоче прізвище [PERSON] . 26.08.1988 року [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] , після реєстрації шлюб присвоєно прізвище дружині « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу від 26.08.1988 року серії [NUMBER] . Згідно актового запису про смерть №1504, складеного 06.11.2021 року Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), [PERSON] [INFO] помер. Згідно актового запису про смерть №1717, складеного 31.12.2021 року видане Суворовським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м.Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), [INFO] в м.Херсоні померла [PERSON] . Відповідно до довідки Відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб Департаменту надання адміністративних послуг Херсонської міської ради від 19.12.2023 року з померлою [PERSON] , на день смерті були відсутні зареєстровані за адресою: [ADDRESS] особи. 11.08.2023 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Двоєнкіної Т.О. із заявою про прийняття спадщини, що залишилася після смерті померлої [INFO] [PERSON] Приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Двоєнкіна Т.О. листом від 11.08.2023 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на квартиру за адресою: [ADDRESS] , що належала спадкодавцю на праві власності, у зв`язку із пропуском шестимісячного строку на прийняття спадщини. Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Згідно з частиною першою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до частини першою статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно ч. 1 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини третьої ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України в пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку, що причини, які перешкоджали позивачу у визначений законом строк подати заяву є такими, що дають підстави вважати їх, об`єктивними, пов`язаними з непереборними та істотними труднощами для вчинення таких дій, крім того, на території України з 24.02.2022 року введено військовий стан, що об`єктивно свідчить про певні труднощі із оформленням спадкових прав, внаслідок чого позовні вимоги є такими, що засновані на законі, знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, в зв`язку з чим підлягають задоволенню.

Outcome: approved