Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-06 00:00:00

Адвокат Лесик С.І. в інтересах [PERSON] звернувся до суду з позовом, уточненим під час розгляду справи у суді, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яким вказав, що [INFO] померла тітка позивачки [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина за законом на належне їй майно, у тому числі і на земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства площею 2,4512 га, що розташована на території Лудинської сільської ради Володимир-Волинського району Волинської області згідно Державного акта на право приватної власності на земельну ділянку серії Р1 № 084536. Представник позивача вказав, що окрім [PERSON] , інші спадкоємці після смерті тітки відсутні. Також представник позивача вказав, що позивачка вчасно не подала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори, оскільки після смерті тітки їй не було відомо про те, що їй за життя належала вказана земельна ділянка. Про це вона дізналася лише у грудні 2023 року, коли вона поїхала у с. Рокитниця Володимирського району, щоб прибрати у будинку покійної тітки [PERSON] . Саме тоді вона знайшла серед документів державний акт на право приватної власності на землю серії Р1 № 084536 і дізналася, що тітці належить земельна ділянка площею 2,4512 га, що розташована на території Лудинської сільської ради Володимир-Волинського району Волинської області. Вона зрозуміла, що є єдиною спадкоємицею належного на день смерті тітці майна, однак коли звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті тітки, їй було у цьому відмовлено у зв`язку із пропуском встановленого законодавством шестимісячного строку з дня смерті спадкодавця для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Вважає дану причину пропуску строку для прийняття спадщини поважною, так як позивачка жила окремо від покійної [PERSON] і їй не було відомо про те, що їй належала спірна земельна ділянка. У зв`язку із вищевказаним [PERSON] пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини, тож просила суд визначити для неї додатковий строк, тривалістю в три місяці, для подання до нотаріальної заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її рідної тітки [PERSON] , яка померла [INFO] . Представник позивача [PERSON] адвокат Лесик С.І. надав суду заяву, якою просив суд проводити розгляд справи без його участі, заявлені вимоги підтримав та просив позов задоволити. Представник відповідача голова Устилузької міської ради Володимирського району Поліщук В.Р. надав суду заяву про розгляд справи за відсутності представника Устилузької міської ради на підставі наявних у справі документів. Під час розгляду справи судом вирішено процесуальні питання: 28 лютого 2024 року у вказаній справі відкрито провадження та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження і призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 09 квітня 29024 року підготовче провадження у справі закрито та призначено до судового розгляду. У відповідності до вимог ч.2 ст.247\~ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом за відсутності учасників справи, які беруть участь у справі, не здійснюється. Перевіривши матеріали справи, з урахуванням безумовного визнання позову, суд, з рахуванням вимог ст. 200 ЦПК України, вважає, що позов підлягає до задоволення повністю і рішення у справі можливо ухвалити на стадії підготовчого розгляду справи. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини: Зі свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 14 березня 2012 року виконкомом Лудинської сільської ради Володимир-Волинського району Волинської області, вбачається, що [PERSON] померла [INFO] . З копії Державного акта на право приватної власності на земельну ділянку серії Р1 № 084536 вбачається, що [PERSON] належить право приватної власності на земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства площею 2,4512 га, що розташована на території Лудинської сільської ради Володимир-Волинського району Волинської області. Матеріалами справи, а саме копією свідоцтва про народження позивачки серії [NUMBER] , копією свідоцтва про укладення шлюбу позивачки серії [NUMBER] , копією свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] , копією свідоцтва про шлюб позивачки серії [NUMBER] , архівною довідкою Державного архіву Львівської області № Г04812-01*4 від 18.06.2001 року стверджуються родинні стосунки позивачки [PERSON] та [PERSON] , яка померла [INFO] З листа приватного нотаріуса Володимирського районного нотаріального округу Волинської області Велимчаниці А.І. від 10.01.2024 року № 12/-02-31 вбачається, що оскільки [PERSON] не звернулася у шестимісячний строк з дня смерті [PERSON] до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, їй необхідно звернутися до суду із позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Статтею 1217 ЦК України встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або законом. Згідно вимог\~ст.\~1223\~ЦК України,\~право на\~спадкування мають\~особи,\~визначені у\~заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265\~цього Кодексу. Отже, позивач [PERSON] , яка є племінницею покійної [PERSON] , яка померла [INFO] , має право на спадкування майна, яке залишилося після смерті [PERSON] . Згідно ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до\~положеньст. 1220,\~1222,\~1270 ЦК України, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Отже, перебіг шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] розпочався в день відкриття спадщини [INFO] та закінчився відповідно 12 вересня 2012 року. У визначений законом строк позивач не звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті тітки [PERSON] , мотивуючи це тим, що їй не було відомо про те, що тітці за життя належала спірна земельна ділянка. Про це вона дізналася лише у грудні 2023 року під час прибирання у будинку покійної тітки. Вирішуючи питання щодо визначення позивачам додаткового строку для прийняття спадщини після померлої тітки, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому виходить з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Виходячи з правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Відповідно до ч. 1, 3\~ ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Підсумовуючи вищевикладене, дослідивши матеріали справи, зважаючи на те, що на час відкриття спадщини та протягом строку, встановленого для її прийняття, [PERSON] не могла у встановлений законодавством строк звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті тітки, оскільки їй не було відомо про те, що тітці за життя належала спірна земельна ділянка, суд дійшов висновку, що причини пропуску позивачами строку на прийняття спадщини є поважними. З огляду на те, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини, в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, остання не може захистити своє право, а відповідач проти позову не заперечує, тож суд дійшов висновку про необхідність визначення [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті тітки. На підставі викладеного,

Outcome: approved