Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-23 00:00:00

15.03.2023 представник [PERSON] адвокат Астапович О.В. подав до [PERSON] позов про стягнення коштів в сумі 35989,95 грн.. Позовні вимоги обґрунтував тим, що орієнтовно в серпні 2020 року [PERSON] домовився в усній формі з [PERSON] , своїм дядьком, про безоплатне користування квартири [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . За цією домовленістю [PERSON] мав право користуватись цією квартирою для проживання протягом невизначеного строку, але не менше, ніж п?ять років. З цією метою [PERSON] зобов`язувався зробити ремонт в квартирі, оскільки вона була у дуже занедбаному та непридатному для проживання стані, сплачувати комунальні послуги та наприкінці користування передати її чистою, відремонтованою і придатному для проживання стані. Свідком цієї домовленості була [PERSON] , сестра [PERSON] та матір [PERSON] .. Тобто, [PERSON] та [PERSON] у спрощеній формі, усно, уклали договір позички майна. Позивач закінчив основну частину ремонту квартири у березні 2021 року та почав там проживати разом із своєю сім?єю. Вказав, що [PERSON] витратив на ремонт квартири [PERSON] кошти в сумі 35 989,95 грн. Починаючи з серпня 2021 року [PERSON] почав приходити без попереднього повідомлення до квартири, в якій проживав [PERSON] виставляти дрібні побутові вимоги. З часом такі вимоги ставали більшими, а візити - частішими. [PERSON] долучив до позову лист Червоноградського РВП ГУ НІІ у Львівській області від 24.08.2022, згідно якого за зверненням [PERSON] 23.04.2022 було заресстровано те, що у нього виник конфлікт з [PERSON] , за адресою [ADDRESS] . 01.09.2022 дружина [PERSON] уклала договір оренди іншої квартири, куди сім?я [PERSON] одразу переселилась. Після звільнення квартири за адресою [ADDRESS] ключі від неї були передані особисто в руки [PERSON] .. Квартира була звільнено від речей, які належать [PERSON] .. Вважає, що [PERSON] передчасно припинив договір позички, що спричинило збитки для [PERSON] .. Витрати щодо покращення квартири [PERSON] за домовленостями сторін передбачались як внесок за користування квартирою строком як мінімум за 5 років. Сума заявлених коштів є значно меншою, ніж ринкова вартість виконання робіт підрядними організаціями, оскільки майже весь ремонт [PERSON] здійснив власноруч. Тому просить стягнути з [PERSON] кошти, витрачені на ремонт квартири в сумі 35989,95 грн.. 10.10.2022 [PERSON] звернувся до суду із первинним позовом до [PERSON] про усунення перешкод у користуванні квартирою. \~ \~ \~ \~Ухвалою від 18.01.2023 у справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження. 15.03.2023 представник відповідача подав відзив на позовну заяву та зустрічний позов. Ухвалою від 28.04.2023 було вирішено проводити розгляд цивільної справи за позовом [PERSON] до\~ [PERSON] про\~усунення перешкод\~у користуванні\~квартирою за правилами загального позовного провадження. Розпочати підготовче провадження у справі. 04.10.2023 в судовому засіданні було прийнято зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] про стягнення коштів. Ухвалою від\~21.11.2023\~провадження у\~справі за\~первинним позовом\~ [PERSON] до\~ [PERSON] про\~усунення перешкод\~у користуванні\~квартирою було закрито за відсутністю предмету спору. 21.11.2023 було закрито підготовче провадження у справі за зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення коштів та призначено справу до судового розгляду по суті. 19.01.2024 представник відповідача подав пояснення на заперечення зустрічного позову. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити та стягнути з відповідача в користь позивача 35989,95 грн. витрачених на ремонт квартири відповідача. Представник відповідача позов не визнав. Вказав, що домовленості та згоди між ним та позивачем про проведення ремонту не було. Надані ним докази про придбання будівельних матеріалів не підтверджують факт використання цих матеріалів саме в такій кількості та саме в цій квартирі. Крім того, позивач не надав належного кошторису виконаних ремонтних робіт. Після залишення квартири демонтував натяжну стелю, розетки та двері, залишивши квартиру у непридатному стані. Відповідач не заперечує факт того, що надав позивачу право безоплатно користуватись спірною квартирою для проживання у ній. Однак між сторонами не було укладено договору на проведення ремонту. Вважає, що позивач зробив ремонт для покращення умов власного проживання. В деяких чеках зазначено купівля цигарок, вішалок, швабри, туалетного паперу і т.д. Доказів того, що вказані у чеках товари були використані саме для ремонту спірної квартирою стороною позивача не надано. Свідок [PERSON] суду пояснила, що є матір`ю позивача. Відповідач є її братом. Після смерті батька брати зловживали алкоголем. У квартирі була пожежа. [PERSON] переїхав проживати до брата. Син із вагітною дружиною попросили у нього покористуватись квартирою. [PERSON] не заперечував, казав, що дає їм квартиру в користування на 5 років. Син самотужки зробив там ремонт і з березня 2021 року проживав там безкоштовно, сплачував лише комунальні послуги. Потім відповідач сказав їм виселитись. Назар із сім`єю виселився, забрав натяжну стелю, кухню, шафу-купе. За вимикачі їй не відомо. Востаннє вона була у спірній квартирі влітку 2022 року. Після виселення сина вона намагалась передати відповідачу ключі, він відмовився, бо подав до суду. Потім вона передала ключі через сусіда [PERSON] . Вислухавши пояснення учасників, оцінивши докази по справі, суд дійшов наступного висновку. Відповідач є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується копією витягу з реєстру речових прав (а.с.10). У серпні 2020 року позивач домовився в усній формі з відповідачем, своїм дядьком, про безоплатне користування квартирою за адресою: [ADDRESS] . У 2021 році позивач зробив там ремонт та проживав безоплатно разом із своєю сім?єю, що сторонами не заперечується. У позовній заяві позивач вказав, що витратив на ремонт квартири кошти в сумі 35 989,95 грн., а саме щодо наступних робіт, матеріалів: ФОП [PERSON] : .09.08.2020 на суму 9225 грн; ФОП [PERSON] , ФОП [PERSON] : . 13.08.2020 на суму 53,90 грн; 18.08.2020 на суму 1139,74 грн; . 21.08.2020 на суму 565,52 грн (двома чеками); - 04.09.2020 на суму 182,28 грн; 29.09.2020 на суму 116,62 грн;11283,06 ТОВ «Епіцентр К» - 03.09.2020 - 131.20 грн; - 13.09.2020 - 510.00 грн; 18.09.2020 - 525,96 грн; - 03.10.2020 - 276,66 грн; - 03.10.2020 - 1350,00 грн; - 04.10.2020 - 248,00 грн; - 26.10.2020 - 774,77 грн; - 26.10.2020 - 5489,12; - 24.11.2020 - 326.52 грн; - 10.12.2020 - 112,50 грн; - 12.12.2020 - 79,88 грн; 12.12.2020 - 198,96 грн; - 26.12.2020 - 1582,91 грн; 27.12.2020 - 598.98 грн: 27.12.2020 - 1772.52 грн; - 29.12.2020 - 142,98 грн; 02.01.2021 - 291.69 грн; - 26.01.2021 - 48,46 грн; - 26.01.2021 - 479,53 грн; 30.01.2021 - 749,00 грн; - 03.02.2021 - 203,98 грн; - 05.02.2021 - 203,00 грн; 06.02.2021 - 740.00 грн; 07.02.2021 - 335,76 грн; 08.02.2021 - 240,00 грн; - 09.02.2021 - 660,90 грн; 22.02.2021 - 9,60 грн; - 24.02.2021 - 457,44 грн; - 26.02.2021 - 96,21 грн; - 28.02.2021 - 85,80 грн; 20.03.2021 - 171,48 грн; - 30.05.2021 - 400,08 грн; .30.04.2022 - 193,00 грн; ФОП [PERSON] : .25.09.2021 натяжні стелі - 5 219,00 грн., про що надав копії товарних чеків (а.с.67-77). Статтею 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. За правилами ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Відповідно до ч.1 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Як передбачено п.1 ч.2 ст.22 ЦК України, збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку із пошкодженням або знищенням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до роз`яснень, які містяться в п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Згідно із ст. 827 ЦК України 1. За договором позички одна сторона (позичкодавець) безоплатно передає або зобов?язується передати другій стороні (користувачеві) річ для користування протягом встановленого строку. 2. Користування річчю вважається безоплатним, якщо сторони прямо домовилися про це або якщо це випливає із суті відносин між ними. 3. До договору позички застосовуються положення глави 58 цього Кодексу. Відповідно до\~ \~ ст.778\~ЦК України\~1.\~Наймач може\~поліпшити річ,\~яка є\~предметом договору\~найму,\~лише за\~згодою наймодавця. 2.\~Якщо поліпшення\~можуть бути\~відокремлені від\~речі без\~її пошкодження,\~наймач має\~право на\~їх вилучення. 3. Якщо поліпшення речі зроблено за згодою наймодавця, наймач має право на відшкодування вартості необхідних витрат або на зарахування їх вартості в рахунок плати за найм речі. Згідно з ч.2.3 ст.776 ЦК України капітальний ремонт речі, переданої у найм, провадиться наймодавцем за його рахунок, якщо інше не встановлено договором або законом. Капітальний ремонт провадиться у строк, встановлений договором. Якщо строк не встановлений договором або ремонт викликаний невідкладною потребою, капітальний ремонт має бути проведений у розумний строк. Якщо наймодавець не провів капітального ремонту речі, що перешкоджає п використанню відповідно до призначення та умов договору, наймач має право: 1) відремонтувати річ, зарахувавши вартість ремонту в рахунок плати за найм речі, або вимагати відшкодування вартості ремонту; 2) вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Згідно із ч.1ст.81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 ЦПК України. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч.1ст.76 ЦПК України). Відповідно до ч. 1 ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Зважаючи на надані докази по справі, суд вважає, що позивачем не доведено факт наявності згоди наймодавця поліпшити річ, яка є предметом договору найму. З наданих суду доказів неможливо встановити, що між сторонами була домовленість про проведення ремонту у квартирі відповідача. Надані позивачем чеки не підтверджується належним чином того, що зазначені у них матеріали були використані на проведення ремонту саме у цій квартирі, позивачем не було складено кошторису ремонтних робіт. Після виселення із квартири, позивач забрав предмети ремонту, такі як натяжну стелю, розетки, міжкімнатні двері, та меблі, що підтверджується фотографіями квартири та показами свідка [PERSON] . Інших належних та допустимих доказів протилежного стороною позивача не надано та судом не здобуто. Тому вимоги щодо стягнення в користь позивача 35989,95 грн. на ремонт квартири до задоволення не підлягають. Фактичні\~обставини справи\~у світлі\~викладених норм\~цивільного законодавства\~свідчать про\~те,\~що \~ \~позов є необґрунтованим та безпідставним.

Outcome: dismissed