Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-23 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Харківської міської ради (далі ХМР), третя особа: [PERSON] , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Лучнікова Ю. В. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. У обґрунтування позовних вимог вказала, що [INFO] помер її рідний дядько [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 17.11.2021. Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді 60/100 частин квартири [ADDRESS] , які належали спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 10.02.1995, виданого Харківським міським центром приватизації державного житлового фонду. Позивач є рідною племінницею спадкодавця і як спадкоємець за законом 5 черги має право претендувати на спадкове майно, яке залишилося після смерті її дядька, інші спадкоємці після смерті [PERSON] відсутні, заповіту останній не залишив. Позивачкою не було подано заяву до нотаріуса про прийняття спадщини у встановлений законом термін, оскільки після початку військової\~агресія РФ\~проти України\~місто Харків\~знаходилося під\~постійними ворожими\~обстрілами,\~нотаріуси не\~працювали,\~але при\~зверненні до приватного нотаріуса у квітні 2022 з приводу прийняття та оформлення спадщини після смерті [PERSON] , їй було повідомлено, що строки для прийняття спадщини відповідно до законодавства зупинені, у зв`язку з чим вона має можливість подати заяву про прийняття спадщини після закінчення воєнного стану. У серпні 2023 року позивачка звернулася до приватного нотаріуса ХМНО Лучнікової Ю. В. з метою оформлення спадкових прав після смерті дядька, після чого їй стало відомо про пропуск строку для прийняття спадщини, 03.08.2023 постановою нотаріуса їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , за причини пропуску строку для прийняття спадщини, у зв`язку з чим вона змушена звернутися до суду. Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 05.03.2024 року відкрито провадження в загальному позовному провадженні. Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 23.03.2024 закрито підготовче судове засідання та справу призначено до розгляду. Позивачка у судове засідання з`явилась, надала пояснення, аналогічні доводам позовної заяви, просила позовні вимоги задовольнити. Представник відповідача - Харківської міської ради у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно належним чином, в матеріалах справи є дані про належне їх повідомлення, причини неявки до суду не повідомив, відзив на позов не надав. Третя особа [PERSON] у судове засідання з`явився, проти задоволення позову не заперечував. Третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Лучнікова Ю. В. у судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася своєчасно належним чином, причини неявки суду не повідомила. Судом враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини. Враховуючи неявку належним чином повідомленого відповідача в судове засідання, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив, відповідно до статті 280 ЦПК України суд, вважає за можливе проводити розгляд справи без участі відповідача представника Харківської міської ради та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Суд вислухавши пояснення позивача, третьої особи, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 17.11.2021, виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді 60/100 частин квартири [ADDRESS] , які належали спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 10.02.1995, виданого Харківським міським центром приватизації державного житлового фонду. Як вбачається з архівної довідки Державного архіву Харківської області від 21.04.2023 в архівному фонді Бюро записів актів громадянського стану міських відділень Управління НКВС УРСР по Харківській області у книзі реєстрації актів про народження по м. Харкову за 1937 рік є запис від 25.08.1937 (реєстраційний номер 14066) про народження 13.08.1937 російською мовою « [PERSON] » (так у документі), батьки якої: російською мовою « [PERSON] » (так у документі), 54 років, та « [PERSON] », 30 років, за національністю росіяни. З повного витягу з Державного реєстру акту цивільного стану громадян щодо актового запису про народження від 03.08.2023 вбачається, що [PERSON] , [INFO] , був зареєстрований при народженні як [PERSON] , [INFO] , його батьками є [PERSON] , 1883 року народження, та [PERSON] , 1907 року народження; [INFO] прізвище батька « [PERSON] » змінено на « [PERSON] »; прізвище матері « [PERSON] » змінено на « [PERSON] », ім`я матері « [PERSON] » змінено на « [PERSON] ». Згідно з витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 17.11.2021 [PERSON] зареєструвала шлюб 17.02.1959 у Жовтневому відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції з [PERSON] , прізвище змінено на « [PERSON] ». Зі свідоцтва про народження [NUMBER] , виданого Жовтневим райРАГС м. Харкова 04.08.1960, вбачається, що батьками [PERSON] , [INFO] є [PERSON] та [PERSON] . Згідно з витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 17.11.2021 [PERSON] зареєструвала шлюб 05.11.1977 у Жовтневому відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції з [PERSON] , прізвище змінено на « [PERSON] ». [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 07.12.2020, виданого Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків). Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Лучнікова Ю. В. від 03.08.2023 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , за причини пропуску строку для прийняття спадщини. Таким чином, позивач [PERSON] є рідною племінницею спадкодавця і як спадкоємець за законом 5 черги має право претендувати на спадкове майно, яке залишилося після смерті її дядька. Спадкоємці попередніх черг після смерті [PERSON] відсутні. Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з ч.1 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Місцем відкриття спадщини відповідно ст.1221 ЦК України є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Пунктом 1.2 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України в чинній на час виникнення спірних правовідносин редакції (далі - Порядок) передбачено, що При зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна. Пунктом 2.1 Порядку встановлено, що спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів. Пунктами 3.1-3.5 глави 10 Порядку передбачено, що право на спадкування здійснюється спадкоємцями шляхом прийняття спадщини або її неприйняття. Для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття. Заяви про прийняття спадщини або відмову від її прийняття подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі. Якщо спадкоємець особисто прибув до нотаріуса за місцем відкриття спадщини, нотаріальне засвідчення справжності його підпису на таких заявах не вимагається. У цьому випадку нотаріус встановлює особу заявника, про що на заяві робиться відповідна службова відмітка. Ця відмітка скріплюється підписом нотаріуса. Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, що зазначено у ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Указом Президента України від 24.02.2022 N 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому Указами Президента України, затвердженими відповідними Законами України, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, затвердженими відповідними Законами України, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією російської федерації проти України. Згідно Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією РФ проти України з 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року строком на 30 діб в Україні введено воєнний стан. В подальшому неодноразово строк дії воєнного стану продовжувався та він діє до теперішнього часу. Відповідно до пункту 3 Постанови КМУ від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» зі змінами, внесеними Постановою КМУ від 06.03.2022 року №209 та Постановою КМУ від 19.04.2022 року №480, встановлено, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від неї зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Постановою КМУ від 24 червня 2022 року №719 «Про внесення змін до деяких постанов КМУ щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану» знову було врегульоване питання щодо зупинення строку для прийняття або відмови від прийняття спадщини в умовах воєнного стану. Відповідно до змін, які були внесені до пункту 3 Постанови КМУ від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Позивач заяву до нотаріуса для прийняття спадщини протягом шести місяців з дня смерті спадкодавця не подала з поважних причин, зокрема через збройну агресію і військові дії російської федерації на території України. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. У відповідності до вимог ст. ст. 12, 13 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 80 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за можливе визнати причини пропуску строку прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, враховуючи обставини справи, а також те, що позивачем, яка є єдиним спадкоємцем, що звернувся за свідоцтвом про прийняття спадщини, пропущено строк для прийняття спадщини з причин, які визнані судом поважними, суд вважає за можливе встановити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини - два місяці з дня набрання рішенням суду чинності.

Outcome: approved