Jurisdiction: civil
Date: 2024-05-06 00:00:00

[PERSON] звернулася до Київського районного суду м.Харкова з позовом до Харківської міської ради про встановлення факту родинних відносин, третя особа, яка не заявляє самотійних вимог на предмет спору - Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Кєсян Каріне Суренівна. В позові просить встановити факт родинних відносин, а саме що [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , є рідною тіткою [PERSON] , [INFO] . Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 13 жовтня 2023 року позовну заяву [PERSON] до Харківської міської ради про встановлення факту родинних відносин, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Кєсян Каріне Суренівна передано за підсудністю до Дзержинського районного суду м.Харкова. Ухвалою Дзержинського районного суду м.Харкова прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі за позовною заявою [PERSON] до Харківської міської ради про встановлення факту родинних відносин, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Кєсян Каріне Суренівна. Ухвалою Дзержинського районного суду м.Харкова від 08 лютого 2024 року закрито підготовче провадження по цивільній справі за позовом [PERSON] до Харківської міської ради про встановлення факту родинних відносин, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Кєсян Каріне Суренівна. Справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні. У судове засідання позивачка, [PERSON] , з`явилася, позовні вимоги підтримала, просила позов задовольнити. Представник позивачки, адвокат Нечитайло М.О. у судовому засідання просила позов задовольнити з підстав зазначених в позовній заяві. Представник відповідача, Харківської міської ради, в судове засідання повторно не з`явився, належним чином був повідомлений про дату слухання справи, про причини неявки суду не повідомив, відзиву на позовну заяву не надав. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Кєсян Каріне Суренівна - в судове засідання повторно не з`явилася, належним чином була повідомлена про дату слухання справи, про причини неявки суду не повідомила. Відповідач своїм правом на подання до суду відзиву на позовну заяву не скористався. Будь-яких заяв та клопотань, зокрема з процесуальних питань, про відкладення розгляду справи, чи про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, до суду не подав. Оскільки відповідачем у встановлений частиною сьомою статті 178 ЦПК України строк не подано до суду відзив на позовну заяву, суд вирішує справу за наявними матеріалами, що передбачено частиною восьмою статті 178 ЦПК України. Таким чином, суд вважає, що відповідач повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин. Відповідно до частини четвертої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення), якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно до частини першої статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. З цього приводу Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Враховуючи, що у справі маються достатні дані про права і взаємовідносини сторін, повідомлена належним чином про дату, час і місце розгляду справи відповідачка в судове засідання не з`явилася, відзиву на позовну заяву не подала, та, зважаючи на те, представник позивача у заяві про проведення розгляду справи за його відсутності зазначив, що проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного судового рішення не заперечував , суд вирішив розглянути справу за відсутності відповідача на підставі наявних в матеріалах справи доказів. Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини. Позивачка, [PERSON] , [INFO] , є рідною племінницею та єдиною спадкоємицею після померлої [PERSON] ( [PERSON] ). Згідно повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян за № 00029558972 від 12 лютого 2021 року -мається актовий запис про смерть гр. [PERSON] за №19941. Отримати свідоцтво про смерть [PERSON] у Позивачки немає можливості, оскільки чинним законодавством України передбачено, що Свідоцтво про смерть видається другому з подружжя та близьким родичам померлого (його дітям, у тому числі й усиновленим братам і сестрам померлого, онукам, діду і бабі померлого, як з боку батька, так і боку матері). У випадку, якщо з тих чи інших причин громадянин не може особисто отримати свідоцтво, законодавством передбачено можливість його видачі на підставі нотаріально посвідченого доручення. Однак, оскільки на теперішній час нотаріус під час вчинення нотаріальних дій обов?язково використовує відомості Державного реєстру актів цивільного стан громадян, то інформацію про смерть спадкодавця [PERSON] нотаріус одержала безпосередньо з цього реєстру, тому у нотаріуса немає необхідності видаватти доручення. Видача свідоцтва про смерть племінниці померлої не передбачено. Інших близьких родичів у [PERSON] немає. Відповідно до довідки приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Кєсян К.С. №67/02-14 від 01.03.2021 року [PERSON] , [INFO] , як її племінниця є єдиною спадкоємицею після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Інших заяв до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Кесян К.С., про прийняття або відмову від спадщини після смерті [INFO] [PERSON] , [INFO] , не надходило. Претензій від банків, кредиторів або фізичних осіб, щодо вимоги боргів також немає. Як вбачається із письмового роз?яснення щодо порядку оформлення спадщини приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Кєсян К.С. позивачкою не було подано документів на підтвердження родинних відносин зі спадкодавцем [PERSON] . Відсутність документів на підтвердження родинних зв?язків з [PERSON] , померлою [INFO] позбавляє Позивачку можливості оформити спадкові права після її смерті та отримати свідоцтво про право а спадщину за законом, тому в неї виникла необхідність звернутися до суду з позовною заявою про встановлення факту родинних відносин. Родинні відносини між [PERSON] та [PERSON] підтверджуються наступними доказами: 1)Копією повторного Свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] від 20.07.1950 року. 2)Копією Свідоцтва про смерть [PERSON] серії [NUMBER] від 27.01.1981 року. 3)Копією Свідоцтва про право на спадщину за законом від 01 вересня 1982 року, виданого державним нотаріусом Першої харківської державної нотаріальної контори Костоваровою А.А. (реєстровий номер 2Н-899, спадкова справа №374/82), де вказано, що спадщину після смерті [PERSON] прийняли її син - [PERSON] та донька - [PERSON] . 4)Копією Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть, з якого вбачається, що [PERSON] , яка померла [INFO] уклала шлюбу 08 липня 1967 року з [PERSON] , внаслідок чого її прізвище змінилося на [PERSON] , до реєстрації шлюбу її прізвище було - [PERSON] . 5)Копією Свідоцтва про одруження серії [NUMBER] від 24.05.1964 року, 24 травня 1964 року, відповідно до якого [PERSON] уклав шлюб з [PERSON] . 6)Копією Свідоцтвом про народження [PERSON] серії [NUMBER] від 07.12.1964 року /Копія свідоцтва про народження та свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 25.05.1985 року. 7)Копією Свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 25 травня 1985 року, з якого вбачається, що [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] , внаслідок чого її прізвище змінилося на « [PERSON] ». Судом з`ясовано, що [PERSON] та [PERSON] народились в с. Тьоткіно, Глушковського району, Курської області РФ. Місце та факт народження [PERSON] підтверджується Свідоцтвом про народження серія [NUMBER] , виданим 28 червня 1952 року (поновлено) [INFO] . Відповідно до Будинкової книги для прописки громадян, що проживають в будинку [ADDRESS] /Копія будинкової книги додається/ [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] постійно проживали за адресою: [ADDRESS] . Після укладення шлюбу [PERSON] , змінила місце реєстрації та на день смерті проживала за адресою: [ADDRESS] . Єдиною спадкоємицею після померлої [INFO] [PERSON] є [PERSON] . Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] підтвердив той факт, що [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , є рідною тіткою [PERSON] , [INFO] . Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Згідно із ч.1ст. 15 Цивільного кодексу Україникожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до п.5 ч.2ст.293 ЦПК Українисуд розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, зокрема, про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, що слідує із положення п.1 ч.1ст.315 ЦПК України. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану. Відповідно до ст. 1216 ЦК Україниспадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (ст.1220 ЦК України). Згідно зі ст. 1218 ЦК Українидо складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч.5ст.1268ЦКУкраїни незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1ст. 1297 ЦК Україниспадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Таким чином, від встановлення факту родинних відносин спадокадавців залежить виникнення та зміна майнових прав заявника, що пов`язані з можливістю звернення до нотаріуса за видачею свідоцтва про право на спадщину після смерті тітки. Відповідно до п. 2Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 "Про судову практику у справах про спадкування", якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, тощо. Під родинними відносинами слід розуміти кровний зв`язок між особами, які походять одне від одного (пряма лінія родинних відносин) і кровний зв`язок між особами, які походять від спільного предка (бічна лінія родинних відносин). У прямій лінії родинних відносин знаходяться: мати і син (або донька), батько і син (або донька), дід і внук (внучка), бабка і внук (внучка), прадід і правнук (правнучка), прабабка і правнук (правнучка). У бічній лінії родинних відносин знаходяться, наприклад: рідні брати і сестри, дядько і племінник (племінниця), тітка і племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри тощо. У відповідності до п. 1 ч. 1ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, в тому числі - встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. У судовому засіданні доведено, що встановлення факту родинних відносин має для заявника юридичне значення, оскільки від цього залежить виникнення та зміна майнових та немайнових прав останньої, так як у неї виникне можливість підтвердження складу спадщини після смерті тітки. Вищезазначені докази повністю узгоджуються з заявою, і є такими, що дозволяють встановити факт родинних відносин.

Outcome: approved