Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-15 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача. 08.11.2023 представник позивача [PERSON] в інтересах [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] , третя особа: орган опіки та піклування Виконавчого комітету Тернівської районної у місті ради, про усунення перешкод у спілкуванні та участі у вихованні дитини, в якій просить зобов`язати відповідача усунути перешкоди у спілкуванні та вихованні позивача з донькою [PERSON] , [INFO] , надати можливість бачитися з власною донькою та визначити спосіб участі у спілкуванні та вихованні дитини: систематичні побачення з донькою щотижня у середу, п`ятницю з 17-00 год. до 20-00 год., у суботу з 10-00 год. до 20-00 год. без участі відповідача, в місцях за вибором дитини, де їй буде зручно та комфортно. Вказує, що позивач [PERSON] перебував в зареєстрованому шлюбі з відповідачем, під час якого в них [INFO] народилася донька [PERSON] . В 2016 році між позивачем та відповідачем виникли непорозуміння щодо участі батька у вихованні та спілкуванні з донькою, оскільки відповідач почала чинити у цьому перешкоди, зокрема не давала вільно зустрічатися, спілкуватися з донькою, тому вважає, що дані перешкоди порушують не тільки права позивача як батька, а в першу чергу суперечить інтересам малолітньої дитини. З метою усунення наявних перешкод в спілкуванні з дитиною, позивач в липні 2016 звернувся з відповідною заявою до виконкому Тернівської районної у місті ради, рішенням якої від 20.07.2016 було встановлено порядок побачень з дитиною, щотижня в суботу та неділю з 12-00 до 15-00 в присутності матері, надалі позивач в січні 2023 повторно звернувся з відповідною заявою до виконкому, та рішенням 30.01.2023 встановлено наступний порядок: середа, п`ятниця з 17.00 до 20.00, субота з 10-00 до 20-00, про зустрічі завчасно попереджати матір дитини засобами зв`язку. Представник зазначає, що побачення позивача з дитиною повинно відбуватися без участі та присутності відповідача, так як між ними склалися надзвичайно неприязні стосунки, під час зустрічей постійно виникають конфлікти, що може негативно відобразитися на психоемоційному стані дитини. У зв`язку з бажанням позивача бачитись з дитиною та існуванням перешкод з боку відповідача, [PERSON] звернувся до суду за захистом своїх прав. Заяви, клопотання учасників справи. В судове засідання позивач [PERSON] та представник позивача [PERSON] не з`явилися, надали заяву в якій просять задовольнити позов та проводити розгляд справи за їх відсутності, проти винесення заочного рішення не заперечують. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, згідно поштового повідомлення, а.с.46-47, 57-58, 59-60, 67-68, 69-70, а також за допомогою оголошень про виклик відповідача, які було опубліковано на сайті Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, а.с. 51, 65, 74, причини неявки суду не повідомила, клопотань про відкладення розгляду справи чи про розгляд справи у її відсутність до суду не надходили, відзив на позов до суду не надавала. Представник третьої особи - органу опіки та піклування Виконавчого комітету Тернівської районної у місті ради, [PERSON] в судове засідання не з`явилася, 17.01.2024 через канцелярію суду подала пояснення по справі та заяву про розгляд справи за її відсутності. Процесуальні дії у справі. Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01.12.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та призначено підготовче засідання на 11-00 год. 17.01.2024, за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 16.02.2024 у справі закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 10-00 год. 28.03.2024. На підставі ст.ст. 280, 281 ЦПК України, 16.04.2024 Тернівським районним судом міста Кривого Рогу Дніпропетровської області постановлено ухвалу про заочний розгляд даної цивільної справи, оскільки існує сукупність умов, передбачених нормами ч.1 ст. 280 ЦПК України. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Як вбачається з матеріалів справи, шлюб між [PERSON] (після реєстрації шлюбу змінила прізвище на « [PERSON] та [PERSON] був зареєстрований 08 травня 2015 року Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 284, та було розірвано 01.12.2022 рішенням Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області (а.с. 19-21). [INFO] народилася [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] виданого 01.09.2015 Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області, згідно якого батьком дитини є - [PERSON] , мати - [PERSON] - (а.с. 16). Рішенням виконавчого комітету Тернівської районної у місті ради № 264 від 20.07.2016, визначено спосіб участі [PERSON] у вихованні та спілкуванні з малолітньою дитиною [PERSON] , а саме щотижня в суботу та неділю з 12-00 до 15-00 в присутності матері, [PERSON] (а.с. 24). На заяву позивача від 10.01.2023 (а.с. 22-23), рішенням № 32 від 31.01.2023, виконавчий комітет Тернівської районної у місті ради на період дії правового режиму воєнного стану визначив наступний спосіб участі батька: середа, п`ятниця з 17.00 до 20.00, субота з 10-00 до 20-00, про зустрічі завчасно попереджати матір дитини засобами зв`язку, а після закінчення дії правового режиму, в разі необхідності та за бажанням [PERSON] , даний графік може переглянутий (а.с. 26). Згідно відповіді на адвокатський запит №0203, ВП №5 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області вбачається, що [PERSON] починаючи з 01.01.2016 чотири рази звертався до ВП №5 за фактом перешкоджання його колишньою дружиною в спілкуванні з власною донькою [PERSON] (а.с. 27-29). У висновку виконкому Тернівської районної у місті ради від 17.01.2024 вказано, що 10.01.2023 від [PERSON] до виконкому надійшла заява про визначення способу участі батька у вихованні та спілкуванні з донькою. З метою обстеження умов проживання батька дитини, працівниками служби у справах дітей виконкому Покровської районної у місті ради у січні 2023 було здійснено вихід за адресою: [ADDRESS] . Під час обстеження встановлено, що батьком дитини створено всі необхідні умови для перебування дитини, а саме стан житла відповідає санітарно-гігієнічним нормам, у квартирі наявні всі комунікації, є гаряча вода (газова колонка), житлове приміщення обладнане необхідними меблями та технікою, для дитини облаштоване окреме спальне місце. Батько сплачує аліменти на утримання доньки, згідно наданих позивачем документів за період з 01.08.2022 по 31.12.2022, середньомісячний розмір аліментів становить 7594,67 грн. Під час обстеження [PERSON] повідомив, що на теперішній час перебуває на службі в ЗСУ, найближчим часом відбуває до зони бойових дій, але під час періодичних відпусток бажає спілкуватися з донькою, приймати участь у її вихованні. З метою обстеження умов проживання матері та дитини, оцінки їх потреб, 19.01.2023 спеціалістами служби у справах дітей разом із фахівцями Криворізького міського центру соціальних служб було здійснено вихід за адресою: [ADDRESS] . За результатами обстеження було встановлено, що за даною адресою проживає: [PERSON] , [INFO] , разом зі своїми дітьми: [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] Квартира двокімнатна, в наявності всі необхідні комунікації, житло відповідає санітарно-гігієнічним нормам, обладнане сучасними меблями та технікою. Для дітей відведена окрема кімната, обладнана дитячими меблями, облаштоване місце для ігор та занять, є шафа для одягу, у [PERSON] є власний ноутбук, іграшки згідно віку, дівчинка забезпечена всім необхідним: одягом, взуттям, відповідно до віку та сезону, шкільним приладдям, харчуванням. Під час бесіди [PERSON] повідомила, що раніше не заперечувала проти зустрічей [PERSON] з батьком, дитина хоче спілкуватися з ним, однак, зі слів матері, останнім часом у них з позивачем склалися напружені стосунки, часто виникають конфлікти щодо його участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею, під час яких він поводиться некоректно. Спеціаліст служби під час візиту спілкувався з малолітньою дитиною, яка повідомила, що батька любить, сумує за ним, але залишатися за місцем його проживання з ночівлею не згодна. Рішенням виконкому Тернівської районної у місті ради № 32 від 31.01.2023, було визначено наступний спосіб участі батька: середа, п`ятниця з 17.00 до 20.00, субота з 10-00 до 20-00, про зустрічі завчасно попереджати матір дитини засобами зв`язку, а після закінчення дії правового режиму, в разі необхідності та за бажанням [PERSON] , даний графік може переглянутий, інформації чи документів щодо невиконання даного рішення за період з 30.01.2023 по теперішній час до виконкому не надходило. На даний час батько дитини, [PERSON] перебуває у лавах ЗСУ, найближчим часом до міста у відпустку не повернеться, місце проживання не змінив, здійснити повторне обстеження умов проживання спеціалісти не мають можливості, але істотних змін в умовах проживання позивача не відбулося, і в його ставленні до способу участі у вихованні доньки не відбулося. Мати дитини, [PERSON] , на даний час перебуває за межами міста тривалий час, тому провести бесіду з малолітньою [PERSON] не є можливим. В телефонній розмові з відповідачем встановлено, що вона не заперечує проти зустрічей позивача з донькою, але лише в її присутності, оскільки останній погрожує забрати дитину і не повернути її матері, також вона поскаржилася на те, що поведінка батька не завжди носить врівноважений характер. Також відповідач вказує, що позивач залишив родину коли дівчинці було півроку і між ними немає тісного психо-емоційного контакту і Єва не має гострої потреби у спілкуванні з ним. Зважаючи на вищевикладене, виконком районної у місті ради вважає доцільним графік зустрічей [PERSON] з малолітньою донькою [PERSON] , [INFO] : на період дії правового режиму воєнного стану - середа, п`ятниця з 17-00 год. до 20-00 год., субота з 10-00 год. до 20-00 год., про зустрічі завчасно попереджати матір дитини засобами зв`язку, при прийнятті рішення по справі посять враховувати визначений виконкомом спосіб участі позивача у вихованні дитини (а.с. 54-56). Судом не було відхилено жодного доказу наданого сторонами. Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Положеннями ч.2 ст.247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази, визнавши їх достатніми для вирішення справи, суд вважає необхідним позов задовольнити. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України, рішення суду повинно бути ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Згідно із частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до норм статей 12, 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. При цьому кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 141 СК України визначено, що мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою статті 157 цього Кодексу. Відповідно до статті 142 СК України діти мають рівні права та обов`язки щодо батьків, незалежно від того, чи перебували їхні батьки у шлюбі між собою. Як встановлено судом та вбачається із матеріалів справи, позивач [PERSON] та відповідач [PERSON] перебували в зареєстрованому шлюбі, від шлюбу в них [INFO] народилася донька Єва, однак між сторонами виникли неприязні відносини та виник спір з приводу спілкування батька з донькою. Згідно зі статтею 153 СК України мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом. Частинами першою-третьою статті 157 СК України передбачено, що питання виховання дитини вирішується батьками спільно, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою цієї статті. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Батьки мають право укласти договір щодо здійснення батьківських прав та виконання обов`язків тим з них, хто проживає окремо від дитини. Договір укладається у письмовій формі та підлягає нотаріальному посвідченню . Стаття 15 Закону України «Про охорону дитинства» визначає, що дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини. У разі коли батьки не можуть дійти згоди щодо участі одного з батьків, який проживає окремо, у вихованні дитини, порядок такої участі визначається органами опіки та піклування за участю батьків виходячи з інтересів дитини. Рішення органів опіки та піклування з цих питань можуть бути оскаржені до суду у порядку, встановленому законом. З огляду на статтю 158 СК України, за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання. Особа, яка ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, зобов`язана відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, завдану тому з батьків, хто проживає окремо від дитини. На підставі статті 159 СК України, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Частиною другою статті 159 СК України встановлено, що суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Положеннями статті 19 СК України визначено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, особа має право на попереднє звернення за захистом своїх сімейних прав та інтересів до органу опіки та піклування. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання, якщо протягом десяти днів від часу його винесення заінтересована особа не звернулася за захистом своїх прав або інтересів до суду, крім випадку, передбаченого частиною другою статті 170 цього Кодексу. Звернення за захистом до органу опіки та піклування не позбавляє особу права на звернення до суду. У разі звернення з позовом до суду орган опіки та піклування припиняє розгляд поданої йому заяви. Під час розгляду судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини. Згідно висновку виконкому районної у місті ради, є доцільним графік зустрічей [PERSON] з малолітньою донькою [PERSON] , [INFO] : на період дії правового режиму воєнного стану - середа, п`ятниця з 17-00 год. до 20-00 год., субота з 10-00 год. до 20-00 год., про зустрічі завчасно попереджати матір дитини засобами зв`язку (а.с. 54-56). При цьому слід звернути увагу, що раніше позивач звертався до органу опіки та піклування з метою врегулювання даного спору, у зв`язку з чим було визначено графік зустрічей батька з дитиною, однак відповідач перешкоджала цим зустрічам, про що свідчить відповідь ВП №5 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області (а.с. 27). Частиною першою статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року (ратифікована Україною 27 лютого 1991 року, дата набуття чинності для України 27 вересня 1991 року) визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питанням соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Отже, при вирішенні спору щодо участі у вихованні та порядку зустрічей з дитиною того з батьків, хто проживає окремо від дитини, судом мають враховуватися передусім інтереси дитини. Встановлений сімейним законодавством принцип повної рівності обох батьків у питаннях виховання дітей може бути обмежений судом в інтересах дитини. Відповідно до висновку виконкому Тернівської районної у місті ради від 17.01.2024, під час бесіди [PERSON] повідомила, що раніше не заперечувала проти зустрічей Єви з батьком, дитина хоче спілкуватися з ним, однак, зі слів матері, останнім часом у них з позивачем склалися напружені стосунки, часто виникають конфлікти щодо його участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею, під час яких він поводиться некоректно. Спеціаліст служби під час візиту спілкувався з малолітньою дитиною, яка повідомила, що батька любить, сумує за ним, але залишатися за місцем його проживання з ночівлею не згодна. Суд звертає увагу, що між сторонами склались особисті конфліктні стосунки, які позбавляють позивача можливості регулярно спілкуватися з дитиною, відповідач чинить перешкоди у спілкуванні батька з донькою, яка проживає з нею, тому суд приходить до висновку про доцільність побачень батька з дитиною без присутності матері, оскільки це буде відповідати якнайкращим інтересам дитини, її психоемоційному стану за вказаних обставин, а зворотнє в свою чергу лише буде провокувати підвищену напругу, тривожність у їх спілкуванні під час таких побачень. Так, враховуючи наведені вище обставини та положення діючого законодавства, право позивача та дитини підтримувати в достатньому обсязі та на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти між собою, закріплене в ст.9 Конвенції про права дитини, суд приходить до висновку про обґрунтованість та необхідність задоволення позову в частині визначення порядку участі позивача у спілкуванні з малолітньою донькою. Та звертає увагу на те, що присутність матері під час спілкування позивача з дитиною не є доцільною за наявності встановлених неприязних стосунків між позивачем та відповідачем. Одним із принципових положень, закріплених у Декларації прав дитини, проголошеної Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року, є те, що дитина повинна зростати в умовах турботи. Відповідно до статей 3, 18 Конвенції про права дитини, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Батьки несуть основну відповідальність за виховання дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Згідно принципу 6 Декларації прав дитини, дитина для повного і гармонійного розвитку її особи потребує любові і розуміння. Вона повинна, коли це можливо, зростати під опікою і відповідальністю своїх батьків, і принаймні в атмосфері любові, моральної і матеріальної забезпеченості; малолітня дитина не повинна, крім тих випадків, коли є виняткові обставини, бути розлученою зі своєю матір`ю. Ураховуючи наведене, батько, який проживає окремо від своєї дитини, також має право на особисте спілкування з нею, а мати не має права перешкоджати батькові спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не має негативного впливу на нормальний розвиток дитини і таке спілкування відбувається саме в інтересах дитини. При цьому відновлення відносин та емоційного контакту малолітньої дитини з її батьком повинно переважати над бажанням інших осіб обмежити дитину від зустрічей з батьком. Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), практика якого відповідно до частини четвертої статті 10 ЦПК України та статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовується судами як джерело права, зауважує, що оцінка загальної пропорційності будь-якого вжитого заходу, що може спричинити розрив сімейних зв`язків, вимагатиме від судів ретельної оцінки низки факторів та залежно від обставин відповідної справи вони можуть відрізнятися. Проте необхідно пам`ятати, що основні інтереси дитини є надзвичайно важливими. При визначенні основних інтересів дитини у кожному конкретному випадку необхідно враховувати дві умови: по-перше, у найкращих інтересах дитини буде збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я виявляється особливо непридатною або явно неблагополучною; по-друге, у якнайкращих інтересах дитини буде забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагополучним (рішення ЄСПЛ від 16 липня 2015 року у справі за заявою «MAMCHUR v. UKRAINE», № 10383/09, § 100). При визначенні графіку побачень суд враховує вік дитини, її думку, яка згідно висновку органу опіки та піклування бажає зустрічатися з батьком, також враховує можливість відвідування дитиною школи, гуртків розвитку та додаткових шкільних або спортивних занять, враховує найвищі інтереси дитини, напружені стосунки між батьками дитини, враховуючи безспірність права на спілкування дитини з батьком, що відповідає її інтересам, суд приходить до висновку, що доцільним буде встановити побачення [PERSON] з малолітньою донькою [PERSON] , [INFO] , у вигляді систематичних побачень батька з донькою: щотижня у середу, п`ятницю з 17-00 год. до 20-00 год, у суботу з 10-00 год. до 20-00 год, без присутності матері. При цьому, суд враховує та роз`яснює сторонам, що з урахуванням вікових змін дитини, її розвитку та потреб, батьки не позбавлені в майбутньому права змінити встановлений судом спосіб участі у вихованні малолітньої дитини, що буде відповідати, насамперед, інтересам дитини. Крім цього, суд роз`яснює, що згідно ч. 4 ст. 159 Сімейного кодексу України у разі ухилення від виконання рішення суду особою, з якою проживає дитина, суд за заявою того з батьків, хто проживає окремо, може передати дитину для проживання з ним. Відповідно до ст.ст.264-265 ЦПК України, суд під час ухвалення рішення вирішує питання про судові витрати. Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача на корить позивача підлягають стягненню судові витрати по справі, що складаються з судового збору в розмірі 1073,60 грн. На підставі викладеного, ст.ст. 141, 153, 157, 158, 159 СК України,

Outcome: approved