Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-14 00:00:00

У березні 2024 року позивач, через свого представника [PERSON] в підсистемі «Електронний суд», звернувся до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу, обґрунтовуючи вимоги тим, що з 02 червня 2018 року перебуває з відповідачем у зареєстрованому шлюбі, від якого подружжя має малолітнього сина [PERSON] , [INFO] , однак сімейне життя з відповідачем перестало складатись через те, що кожен подружжя має протилежні погляди на шлюб та сім`ю та протягом останнього року сімейне життя між подружжям поступово погіршилося, що призвело до фактичного припинення між ними шлюбних відносин, внаслідок чого сторони проживають окремо та спільне господарство не ведуть. Вважає, що подальше спільне життя з відповідачем, як подружжя, примирення і збереження шлюбу неможливе, а тому просив шлюб розірвати. Ухвалою Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 25 березня 2024 року позовна заява прийнята до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Будучи належним\~чином повідомленим\~про час\~та місце\~розгляду справи,\~позивач в\~судове засідання\~не з`явилася,\~15\~квітня 2024\~року представник\~позивача [PERSON] ,\~за відсутності\~обмежень у\~повноваженнях, через підсистему «Електронний суд» подала заяву про розгляд справи за її та позивача відсутності, в якій також зазначила, що позов підтримують у повному обсязі та наполягають на його задоволенні. Відповідач, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, однак її представник [PERSON] , за відсутності обмежень у повноваженнях, у поданій 15 квітня 2024 року через канцелярію суду заяві просила суд розглядати справу у її та відповідача відсутності, проти позову не заперечували, а також просила відновити відповідачу дошлюбне прізвище « [PERSON] ». Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши наявні у матеріалах справи письмові докази, враховуючи принцип диспозитивності за ст.13 ЦПК України, приходить до висновку про ухвалення у судовому засіданні рішення про задоволення позову, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] з 02 червня 2018 року перебувають у шлюбі, зареєстрованому Чечелівським районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 484, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, повторно виданим 20 березня 2024 року Дубровицьким відділом державної актів цивільного стану у Сарненському районі Рівненської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, залученим до матеріалів справи в копії (а.с. 5). Від шлюбу сторони мають двох малолітнього сина [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 17 вересня 2019 року (а.с. 7 зворот). Сімейне життя не склалося через те, що кожен подружжя має протилежні погляди на шлюб та сім`ю та протягом останнього року сімейне життя між подружжям поступово погіршилося, що призвело до фактичного припинення між ними шлюбних відносин, внаслідок чого сторони проживають окремо та спільне господарство не ведуть. Згідно ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Відповідно до ч. 1 ст. 55 СК України\~ дружина\~ та\~ чоловік\~ зобов`язані\~ спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими\~ членами\~ сім`ї\~ на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Положеннями ч. ч. 3, 4 ст. 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин,\~примушування до їх збереження,\~в тому числі примушування до статевого\~зв`язку за\~допомогою фізичного\~або психічного насильства,\~є порушенням права\~дружини,\~чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України шлюб розривається, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них. В ході розгляду справи, судом перевірена наявність відповідних підстав для розірвання шлюбу і суд переконався у дійсному волевиявленні сторін. Вирішуючи справу,\~суд зважає\~на особливий\~характер сімейних\~відносин та\~їх об`єктивну\~недоступність для\~оточуючих,\~при цьому,\~бере до\~уваги наявність\~у подружжя\~малолітнього сина\~ [PERSON] ,\~враховує також\~його інтереси\~та зазначає\~про те,\~що задля\~охорони його\~інтересів є\~кращим проживання\~в повній\~родині,\~проте зауважує,\~що зазначені\~вище та\~дійсні причини\~позову про\~розірвання шлюбу,\~категоричне заперечення\~як позивача\~так і\~відповідача проти\~збереження шлюбу, вочевидь свідчать про те, що примирення сторін неможливе, подальше спільне життя сторін як подружжя і збереження шлюбу буде суперечити її інтересам, що мають істотне значення, тому відповідно до ч. 2 ст. 104, ч. 3 ст. 105, ч. 1 ст. 110, ст. 112 СК України суд приходить до висновку про наявність підстав для розірвання шлюбу. Про розподіл судових витрат на свою користь позивач не клопотав, тому судові витрати з відповідача не стягуються. Оскільки згідно зі ст.\~113\~СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище, суд вважає за можливе відновити відповідачу після розірвання шлюбу дошлюбне прізвище « [PERSON] ». На підставі викладеного,

Outcome: approved