Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-07 00:00:00

І. Виклад позиції позивача. 15 лютого 2024 року представник позивача, діючи в інтересах [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, у якому просить визначити їй додатковий строк тривалістю в три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , що померла [INFO] . В обґрунтування позовних вимог зазначено, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , якій на момент смерті належало нерухоме майно. 30 січня 2024 року позивач звернулася до приватного нотаріуса ХМНО Волкодав В.Г., з метою отримання спадщини, однак постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право власності в порядку спадкування у зв`язку з пропуском 6-місячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вказує, що встановлений законом строк на прийняття спадщини пропущено з поважних причин, оскільки на момент смерті [PERSON] позивач перебувала у відрядженні у м. Лисичанськ, а з 24.02.2022 року через тимчасову окупацію м. Херсон, органи державної влади та місцевого самоврядування України були позбавлені можливості здійснювати свої функції, що призвело до неможливості реалізувати свої спадкові права [PERSON] у строки визначені законом. Вказані обставини вважає поважними для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, а тому звернувся до суду з вказаним позовом. ІІ. Виклад позиції відповідача. Відповідач у судове засідання не з`явився, 08.04.2024 року через підсистему «Електронний суд» представник відповідача [PERSON] подав клопотання про проведення розгляду справи без участі представника відповідача, при вирішення справи покладався на розсуд суду. ІІІ. Процесуальні дії суду у справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 22.02.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 06.03.2024 року. Позивач/представник у судове засідання не з`явився, подав заяву, про вирішення питання щодо відкладення засідання у зв`язку із неявкою відповідача без його участі. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, будь-яких заяв чи клопотань до суду не надходило. У зв`язку із неявкою представника відповідача розгляд справи не відбувся, підготовче судове засідання призначено на 26.03.2024 року. Позивач/представник у судове засідання не з`явився, через канцелярію суду подав заяву про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду, яке просив вирішити без його участі. Проти вирішення справи при заочному розгляді не заперечував. У судове засідання у час призначений для розгляду справи представник відповідача Херсонської міської ради Херсонського району Херсонської області не з`явився, про день, час та місце проведення судового засідання повідомлявся належним чином, будь-яких заяв та клопотань до суду не надходило. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 26.03.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 08.04.2024 року. Позивач у судове засідання не з`явився, 08.04.2024 року через канцелярію суду представник позивача подав заяву про розгляд справи без його участі. Відповідач у судове засідання не з`явився, 08.04.2024 року через підсистему «Електронний суд» представник відповідача [PERSON] подав клопотання про проведення розгляду справи без участі представника відповідача, при вирішення справи покладався на розсуд суду. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Таким чином, враховуючи згоду позивача та відповідача на розгляд справи у їх відсутності, та наявності в матеріалах справи відзиву у якому викладена позиції відповідача щодо заявленого позову, суд постановив розглянути справу за відсутності учасників справи, крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані сторонами докази та повідомлені ними обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. Батьками [PERSON] , [INFO] є [PERSON] та [PERSON] , про що 11.10.1984 року міськвідділом ЗАГС м. Херсона складено відповідний актовий запис №1377 та 11.10.1984 року видано свідоцтво про народження серії [NUMBER] . [INFO] [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , уклали шлюб, про що 27.09.2014 року міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Херсонській області зроблено відповідний актовий запис №1053 та видано свідоцтво про шлюб серійний № [NUMBER] . Прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу « [PERSON] ». [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , про що 15.09.2021 року Корабельним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) складено актовий запис №764 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . Постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій №68/02-14 від 30.01.2024 року приватний нотаріус ХМНО Волкодав В.Г. відмовила [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку із пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі за №75618166 від 30.01.2024 року в Спадковому реєстрі зареєстрована спадкова справа за №71921016 після смерті [INFO] [PERSON] , [INFO] , місце проживання на день смерті якої зареєстровано за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до\~паспорта громадянина\~України серійний\~номер [NUMBER] виданого 02 лютого 2016 року Комсомольським РВ у м. Херсоні УДМС України в Херсонській області [PERSON] з 19.10.2012 року мала зареєстроване місце проживання за адресою: [ADDRESS] . V. Оцінка Суду. Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст. 13 ЦПК України). Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). При вирішенні цивільного спору суд керується Конституцією України, законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовує інші правові акти, враховує завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, особливості предмета спору та ціну позову, складність справи, її значення для сторін та час, необхідний для розгляду справи, покладення доведення обставин, які мають значення для справи, саме сторонами, права яких є рівними, як і покладення саме на кожну сторону ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій та з урахуванням меж заявлених вимог та заперечень та обсягу поданих доказів. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, які належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст.ст.1217, 1218 ЦК України). Частинами 1, 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Статтею 1261 передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця. За ч. ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що [INFO] померла спадкодавець [PERSON] . Її донька [PERSON] на час смерті матері зі спадкодавцем не проживала. За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Частиною 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як встановлено судом із наданих до суду матеріалів та доказів, [PERSON] 30.01.2024 року звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [INFO] [PERSON] , однак із пропуском шестимісячного строку визначеного законом для подання заяви. Спадкоємцю, який пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила вказаної статті можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року при розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини судам слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Згідно Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», вбачається що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Подібна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц, від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Як встановлено судом, що позивач після смерті матері набула право на прийняття спадщини. У встановлений законом строк для прийняття спадщини позивач не звернувся із відповідною заявою, оскільки 24.02.2022 року відбулося вторгнення збройних сил рф на територію України у тому числі і на територію Херсонської області, що є загальновідомим фактом і не потребує додаткового доказування, з огляду на що позивач не мала можливості подати заяву про прийняття спадщини у строки визначені законом. Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно з ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Статтею 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Предметом доказування у справі є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Враховуючи, що Законодавець не визначив переліку причин, які є поважними при пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, суд у кожному конкретному випадку, виходячи з аналізу конкретних обставин пропуску строку, вирішує питання про те, чи є причина його пропуску поважною. Тобто, питання про поважність пропуску строків є оціночним. Поважність причин може залежати від таких обставин як поведінка заявника, інших осіб, так і від чинників, що не пов`язані з людським фактором. Так, причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: обставина, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення дій у визначений законом строк, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк, протягом строку, який пропущено, що підтверджується належними і допустимими засобами доказування. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для сторони на вчинення певної дій. Відповідно до ч. 2 ст. 82 ЦПК України обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування. В ході судового розгляду справи судом встановлено, що позивачем було пропущено строк на подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку із вторгненням в Україну збройних сил рф та встановленням на всій території України воєнного стану, а відтак суд вважає причини пропуску строку на подання заяви позивача про прийняття спадщини поважними. Крім того, також встановлено, що строк визначений законом позивачу на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини припав на 14 березня 2022 року, тобто у період дії воєнного стану і у цей період м. Херсон ще перебувало у військовій окупації рф. Враховуючи встановлене ст. 1270 ЦК України право спадкоємця у будь-який час протягом 6-місячного строку звернутися з заявою про прийняття спадщини і цей строк не може бути меншим та відсутність встановленого законом обов`язку спадкоємця передбачити на майбутнє неможливість звернення з такою заявою у зв`язку з непередбачуваними обставинами, з огляду на встановлені під час судового розгляду обставини, суд визнає поважними причини пропуску строку позивачкою для звернення із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину до нотаріуса і вважає за можливе визначити позивачці додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. З огляду на викладене позов підлягає задоволенню. VІ. Заходи забезпечення позову (заяви). Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися. VIІ. Розподіл судових витрат між сторонами. Позивачем не заявлено вимогу про стягнення судових витрат з відповідача.

Outcome: approved