Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-08 00:00:00

17.07.2023 року прокурор звернувся до суду з даним позовом, в якому просив стягнути з [PERSON] на користь Вишгородської міської ради 70227 гривень шкоди, заподіяної рибному господарству України порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що вироком Вишгородського районного суду Київської області від 24.04.2023 у справі № 363/2067/23, [PERSON] , визнано винними у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, який набрав законної сили 25.05.2023. Вишгородським районним судом встановлено, що 27.03.2023 близько 21 годин 30 хвилин, [PERSON] , реалізуючи свій протиправний умисел, діючи умисно, з метою зайняття незаконним рибним добувним промислом, із заздалегідь заготовленим знаряддями лову, а саме 3 сітками з жилки крок вічко 40 мм, довжиною 50 м., висотою 1,8 м. кожна, гумового човна зеленого кольору з маркуванням «IVORY» з двома веслами, прибув до Канівського водосховища в районі с. Осещина Вишгородського району Київської області, не маючи законного дозволу на зайняття рибним і добувним промислом порушуючи п. 1 розділ IV «Заборонені знаряддя та способи добування (вилову) водних біоресурсів під час здійснення любительського, спортивного рибальства і підводного полювання та інші заборони» Правил любительського та спортивного рибальства затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 № 700, п. 14 ст. 11 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку здійснення любительського та спортивного рибальства», ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» на гумовому човні зеленого кольору з маркуванням «IVORY» з двома веслами вийшов на водойму Канівського водосховища тримаючи в руках вищезазначені підготовлені 3 сітку з жилки на відстані близько 30 метрів від берегу Канівського водосховища, в районі с. Осещина Вишгородського району Київської області, ' встановив заборонені знаряддя лову у водне плесо Канівського водосховища. Наступного дня, 28.03.2023 близько 03 год. 00 хв. [PERSON] , вийшов на гумовому човні зеленого кольору з маркуванням «IVORY» з двома веслами вийшов на водойму Канівського водосховища, де зняв раніше встановлене ним за вищевказаних обставин заборонене знаряддя лову, а саме 3 (три) сітки з жилки. Вказані сітки, в яких містилась свіжа виловлена риба в кількості 40 екземплярів, [PERSON] помістив до гумового човна та перемістив на берег Канівського водосховища, в районі с. Осещина Вишгородського району Київської області, де був виявлений інспекторами відділу охорони водних «біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства ( меліорації\~та рибного\~господарства у\~м.\~Києві та\~Київській області.\~Таким чином\~ [PERSON] ,\~за допомогою\~забороненого знаряддя\~лову,\~а саме:\~3\~(трьох)\~сіток з\~жилки,\~вчинив незаконний\~вилов водних\~живих біоресурсів,\~а саме:\~риби,\~в кількості:\~судак 2\~екз.\~(3587\~гривень за\~екземпляр,\~на загальну\~суму 7174\~гривні),\~карась 3\~екз.\~(1581\~гривень за\~екземпляр,\~на загальну\~суму 4743\~гривні),\~плоскирка 18\~екз.\~(1564\~гривень за\~екземпляр,\~на загальнусуму 28152 гривні), чехоня 1 екз. (1581 гривень за екземпляр), лящ 4 екз. (1649 гривень за екземпляр, на загальну суму 6596 гривень), синець 1 екз. (1581 гривня), плітка 9 екз. (1564 гривні, на загальну суму 14076 гривень), окунь 2 екз. (3162 гривень, на загальну суму 6324 гривень), чим заподіяв істотної шкоди державі на загальну суму 70 227 гривень (сімдесят тисяч двісті двадцять сім гривень). Разом з тим, під час судового розгляду вказаного кримінального провадження цивільний позов до відповідачів про відшкодування шкоди, заподіяної рибним запасам, не пред`являвся, питання про стягнення з останніх спричиненої шкоди не вирішувалось. Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 25.07.2023 року по справі відкрито провадження за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 12.02.2024 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті. Прокурор в судове засідання не з`явилася, 09.04.2024 року через канцелярію суду подала заяву, в якій просила розглянути справу за її відсутності, заявлені вимоги підтримує та просить їх задовольнити, проти ухвалення у справі заочного рішення не заперечує. Представник Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області в судове засідання не з`явилася, 17.11.2023 року через канцелярію суду подала заяву, в якій просила розглянути справу за її відсутності, заявлені вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Відповідач до суду не з`явився, про день та час слухання справи був належним чином повідомлений, про що свідчать поштові повідомлення, які знаходяться у матеріалах справи, крім того повідомлявся через офіційний портал «Судова влада України» веб-сторінку Вишгородського районного суду Київської області, заяви про розгляд справи за його відсутність до суду не надходило, не скористався своїм правом та не надав суду відзив на позовну заяву і всі письмові докази, а тому суд, відповідно до ч. 4\~ст. 223 ЦПК України, вважає можливим вирішити справу на підставі наявних доказів без участі відповідача. Оскільки суд позбавлений можливості відкласти розгляд справи на підставі\~ст. 223 ЦПК України, в межах строку встановленого\~ст. 210 ЦПК України, дану справу слід розглянути на підставі наявних доказів в заочному порядку. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного. Відповідно до\~ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше, як за звернення особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Статтею 12 ЦПК України\~встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень. Як вбачається з матеріалів справи Вироком Вишгородського районного суду Київської області від 24.04.2023 у справі № 363/2067/23, [PERSON] , визнано винними у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України. Вказаний вирок набрав законної сили 25.05.2023 р.(а.с. 7-8). Відповідно до ч. 6\~ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Згідно висновку експерта від 14.04.2023 року № СЕ-19/111-23/17839-ЕЛ Київського наукового-дослідницького експертно-криміналістичного центру, загальний розмір відшкодування шкоди, заподіяного внаслідок незаконного вилучення [PERSON] водних біоресурсів, а саме рибів видів: судак 2 шт., карась 3 шт., плоскирка 18 шт., чехоня 1 шт., лящ 4 шт., синець 1 шт., плітка 9 шт., окунь 2 шт. (загальною кількістю 40 шт.) становить 70227,00 грн. Згідно з\~ст. 34 Закону України «Про тваринний світ»\~користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані: додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу; використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угруповань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати. Відповідно до\~ст. 63 Закону України «Про тваринний світ»\~порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Згідно з\~ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні, зокрема, у перевищенні лімітів та порушенні інших вимог використання природних ресурсів. Відповідно до ч. 1\~ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно\~ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»\~шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Відповідно до\~ст. 10 Закону України «Про тваринний світ»\~громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до\~ст. 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування у повному обсязі, до яких відносяться витрати, які особа мусить зробити для відновлення пошкодженого майна. Згідно з\~ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно роз`яснень даних у п. 2\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6, шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, - незалежно від наявності вини, крім випадків, передбачених\~ст. 456 ЦК. Оскільки вироком Вишгородського районного суду Київської області від 24.04.2023 року відповідача визнано винним у вчинення кримінального правопорушення, та призначено йому покарання у виді штрафу у розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 гривень 00 копійок за незаконний вилов риби, суд приходить до висновку, що на нього слід покласти цивільну відповідальність по відшкодуванню майнової шкоди, яку він завдав своїми неправомірними діями. За таких обставин судом виявлено порушене право позивача, яке підлягає захистові, а пред`явлений позов задоволенню. Відповідно\~ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. Оскільки, позивач, на підставі\~ст.5 Закону України «Про судовий збір»\~при зверненні до суду з вказаним позовом звільнений від сплати судового збору, тому згідно\~ст.141 ЦПК України\~судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь держави у розмірі 2 684 грн. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved