Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-11 00:00:00

Позивач [PERSON] \~звернулась до\~суду з\~позовом доБрусилівської\~селищної ради\~Житомирського району\~Житомирської області,\~треті особи,\~які не\~заявляють самостійних\~вимог щодо\~предмета спору,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~про визначення\~додаткового строку,\~достатнього для\~подання заяви\~про прийняття\~спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що [INFO] помер її батько [PERSON] , про що 30.03.2023 року Брусилівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському області ЦМУ МЮ (м. Київ) складено відповідний актовий запис за № 70, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 30.03.2023 року. Після його смерті відкрилась спадщина на все належне йому майно. Спадкоємцями першої черги є діти [PERSON] : [PERSON] , [PERSON] та позивач, [PERSON] . В листопаді, коли минув строк на прийняття спадщини, зі слів старшої сестри [PERSON] , позивачка дізналась про наявність заповіту батька на її ім`я, який був посвідчений Ставищенською сільською радою Житомирського (Брусилівського) району Житомирської області за реєстровим № 12 (копія додається), за яким все його майно, яке належить йому, де б воно не знаходилось, і з чого б воно не складалося, він заповів позивачці, [PERSON] . У встановлений законом строк вона не зверталась до нотаріуса з приводу прийняття спадщини, оскільки не знала про наявність заповіту на своє ім`я, а також у зв`язку зі збройною агресією на території України. Зі змістом заповіту, який було отримано на адвокатський запит № 1 від 04.01.2024 року, вона ознайомилась лише 18.01.2024 року. 23.01.2024 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Брусилівського районного нотаріального округу Отрищенка О. І. з наміром отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом, оскільки спадкодавець проживав в с. Йосипівка, що територіально відноситься до Брусилівської селищної об`єднаної територіальної громади Житомирського району Житомирської області. Проте їй було відмовлено у видачі свідоцтва у зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини (шість місяців). При цьому нотаріусом було роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено судом. Позивачка вказала, що зі змісту заповіту випливає, що жодним іншим спадкоємцям крім позивачки [PERSON] нічого не заповідав, ії сестри - [PERSON] та [PERSON] з заявами про прийняття спадщини також не звертались. Тож вважає, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування. Враховуючи наведене, відповідачем по даній справі вважає Брусилівську селищну об`єднану територіальну громаду Житомирського району Житомирської області, оскільки спадкове майно знаходиться в с. Йосипівка Житомирського району Житомирської області. Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24 лютого 2022 року, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України запроваджено воєнний стан, який діє з 5:30 24 лютого 2022 року та продовжено і по даний час. Виходячи з вищевказаного, вважає, що встановлений ст. 1270 ЦК України строк на прийняття спадщини пропущений нею у зв`язку з необізнаністю про існування заповіту на її ім`я, а також обстановкою в країні, а тому [PERSON] змушена звернутись до суду з позовом про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Просила суд визнати дані причини пропуску строку із звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за заповітом поважними та визначити їй додатковий строк тривалістю три місяці, починаючи з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою Брусилівського районного суду Житомирської області від 29 січня 2024 р. у вказаній цивільній справі відкрито загальне позовне провадження та призначене підготовче судове засідання. Ухвалою Брусилівського районного суду Житомирської області від 13 березня 2024 р. у вказаній цивільній справі підготовче провадження було закрито та справу призначено до судового розгляду. В судове засідання позивач [PERSON] та її представник адвокат Кіщенко І.П. не з`явились, подали до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримали та просили суд їх задовольнити. Представник відповідача Брусилівської селищної\~ради Житомирської\~області в судове засідання не з`явився, надіслав до суду клопотання про розгляд справи у їх відсутність, проти задоволення позову [PERSON] не заперечував. Треті особі, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, [PERSON] та [PERSON] , в судове засідання також не з`явились, надіслали до суду заяви про розгляд справи у їх відсутність. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Так, судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про його смерть (а.с. 6). Відповідно до копії заповіту від 22 серпня 2017 року, посвідченого секретарем Ставищенської сільської ради Брусилівського району Житомирської області 22 серпня 2017 року, [PERSON] заповів все належне йому майно [PERSON] , [INFO] (а.с. 33). Згідно довідки, виданої Брусилівською селищною радою Житомирського району Житомирської області від 24.11.2023 року № 3752, на момент смерті [INFO] [PERSON] був зареєстрований в [ADDRESS] один (а.с. 10). Відповідно до інформаційної довідки зі спадкового реєстру (заповіти/ спадкові договори) від 23.01.2024 року заповіт посвідчений 22.08.2017 року чинний (а.с. 9). Відповідно до постанови приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області від 23 січня 2024 року [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , оскільки нею було пропущено встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька (а.с. 7). З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) на ім`я померлого [INFO] [PERSON] спадкова справа не заводилась (а.с. 8). Відповідно до статті 1216\~Цивільного кодексу\~України (далі - ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до статті 1217\~ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з частинами першою, другою статті 1220\~ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з положеннями статті 1272\~ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272\~ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. За загальним правилом, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які пов`язані, зокрема, з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. До таких висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 17 грудня 2021 року у справі № 315/386/19 (провадження № 61-15100св21). Відповідно до положень частини першої статті 81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Звертаючись до суду з позовом, [PERSON] в обґрунтування своїх позовних вимог зазначала, що строк для подання заяви про прийняття нею спадщини пропущений з поважної причини, так як вона не була обізнана про наявність заповіту, складеного на її ім`я, а також через з військову агресію проти України, а тому не звернулася до нотаріуса з відповідною заявою у встановлений законом строк. Зазначені позивачем причини пропуску строку,\~передбаченого законодавством\~для прийняття\~спадщини,\~суд вважає\~поважними,\~через що\~наявні законні\~підстави визначити\~ [PERSON] додатковий\~строк для\~подання заяви\~про прийняття\~спадщини тривалістю\~в три місяці, задовольнивши таким чином її позовні вимоги. На підставі викладеного, ст.ст. 1268, 1270, 1272 ЦК України та

Outcome: approved