Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-16 00:00:00

Позивач [PERSON] , звернулася до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача [PERSON] на її користь пеню за прострочення сплати аліментів в сумі 330 121,55 грн. Позов обґрунтовує тим, що [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб 17 червня 2005 року у Лівобережному відділі реєстрації шлюбів м. Києва з державним центром розвитку сім`ї, про що складено відповідний актовий запис за №583. Від шлюбу сторони мають малолітніх дітей: сина [PERSON] , [INFO] та доньку [PERSON] , [INFO] . Судовим наказом Дніпровського районного суду м. Києва від 16 липня 2019 року стягнуто з [PERSON] , [INFO] , реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER] , зареєстрованого за адресою: [ADDRESS] , на користь [PERSON] , [INFO] , реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER] , зареєстрованої за адресою: [ADDRESS] , аліменти на утримання двох малолітніх дітей - сина [PERSON] , [INFO] , та доньки [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку, та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, починаючи з 05 липня 2019 року і до досягнення повноліття. Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 16 липня 2021 року, шлюб між [PERSON] та [PERSON] , зареєстрований 17 червня 2005 року у Лівобережному відділі реєстрації шлюбів м. Києва з державним центром розвитку сім`ї, актовий запис № 583 - розірвано. Внаслідок не виконання відповідачем рішення суду по аліментам, в нього утворилась заборгованість у розмірі 330 121,55 грн. Таким чином, у зв`язку з тим, що відповідач допустив прострочення плати аліментів, не дотримувався платіжної дисципліни, щодо сплати аліментних платежів, позивач має всі правові підстави для стягнення пені (неустойки) за прострочення сплати аліментів за весь період прострочення. Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 12 лютого 2024 року відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Позивач в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. До початку розгляду справи подала заяву про розгляд справи без її участі, в якій позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила позов задовольнити з підстав викладених у ньому. Проти винесення заочного рішення не заперечує. Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Поважність причин неявки в судове засідання не надав У встановлений судом строк відповідач відзив на позов не подав. Конверт з ухвалою про відкриття провадження та копією позовної заяви з додатками, що направлявся за адресою останнього відомого місця проживання відповідача, повернувся до суду не врученим з відміткою Укрпошти про причини повернення - «За закінченням терміну зберігання». Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Відповідно до положень частини першої статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Оскільки відповідач про розгляд справи повідомлявся належним чином, відзив на позовну заяву не подав та не повідомив причини його неподання, а також те, що сторона позивача не заперечувала щодо розгляду справи в порядку заочного провадження, про що свідчить прохальна частини позову, суд вважає можливим розглянути спір відповідно до статей 280-283 ЦПК України та на підставі матеріалів справи постановити заочне рішення. Враховуючи те, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи,

Outcome: approved