Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-09 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовом до відповідача, яким просить встановити факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , а саме те, що [PERSON] є прабабусею [PERSON] ; встановити факт того, що договір купівлі-продажу частини будинку і надвірних будівель, що розташовані за адресою: [ADDRESS] від 23.02.1970ьналежить [PERSON] та визнати за [PERSON] право власності на частину вказаного вище будинку в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Позовна зава мотивована тим, що [INFO] померла прабабуся позивача, яка на день смерті постійно проживала за місцем реєстрації у [ADDRESS] . Після її смерті залишилася спадщина на частину житлового будинку за вказаною вище адресою 16.11.2021 позивач звернувся до П`ятої ХМДНК із заявою про видачу свідоцтва про право власності на спадщину за законом на частину спірного житлового будинку після смерті бабусі. Однак, постановою від 16.11.2021 позивачу відмовлено у вчинені нотаріальної дії через відсутність документів, що підтверджують родинні відносини зі спадкодавцем, належності правовстановлюючого документу на 1/2 частину будинку [PERSON] . Так, згідно Витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб 23.06.1962 зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , як після реєстрації шлюбу отримала прізвище « [PERSON] »; згідно Витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про розірвання шлюбу 04.10.1972 шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірваний, відомостей про зміну прізвища дружини не вбачається; згідно Витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження [PERSON] батьками зазначено [PERSON] та [PERSON] ; згідно Витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб від 24.06.1976 зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] та прізвище останньою отримано як [PERSON] ; згідно Витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб [PERSON] з [PERSON] прізвище останньої змінено на [PERSON] та згідно свідоцтва про смерть померла [PERSON] не змінила свого прізвища за шлюбом. Отже, [PERSON] не змінила прізвище при реєстрації шлюбу з [PERSON] , що не дає можливості встановити належність правовстановлюючого документу договору купівлі-продажу на частину житлового будинку, а також родинний зв`язок між [PERSON] та [PERSON] . Позивач народився [INFO] , його біологічною матір`ю є [PERSON] , яка на підставі рішення Калінінського районного суду м. Донецьку позбавлена батьківських прав відносно [PERSON] Батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] , які перебували у зареєстрованому шлюбі. Дошлюбне прізвище матері [PERSON] - [PERSON] . [INFO] мати [PERSON] [PERSON] померла. За своє життя після реєстрації шлюбу [PERSON] не змінила прізвище на [PERSON] . Де на даний час знаходиться [PERSON] , позивачу невідомо. Батьками [PERSON] були [PERSON] та [PERSON] 04.10.1972 шлюб між ними розірваний. Таким чином, померла [PERSON] є прабабусею позивача, хоча не змінювала прізвище після реєстрації шлюбу. Далі, договір купівлі-продажу частини будинку оформлений на ім`я [PERSON] , яка змінила прізвище на [PERSON] . Позивач також зазначає, що крім нього інших спадкоємців не має, із заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] ніхто не звертався. В судовому засіданні позивач повністю підтримав вимоги позову та викладені у ньому обставини, просив позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. В подальшому подав заяву, якою просить розглянути справу без його участі, позовні вимоги повністю підтримує. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, будучи належним чином та своєчасно сповіщеним про день, час та місце судового розгляду, заяв про поважні причини своєї відсутності або про слухання справи без участі представника до суду не надійшло, правом надання відзиву проти позову не скористався. Від представника третьої особи надійшла заява про розгляд справи без участі представника, заяв та пояснень по суті позову до суду не надійшло. Суд, вивчивши доводи позивача, вислухавши свідків, дослідивши матеріали справи та надані докази, вважає позовну заяву такою, що підлягає задоволенню, виходячи із такого. Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа\~має право\~звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 315 суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між Фізичними особами. Відповідно до правил ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Так, судом встановлено, що батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] , що вбачається із копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 21.03.2003 (а.с.12). Рішенням Калінінського районного суду м. Донецька від 06.12.2005 встановлено, що [PERSON] , [INFO] , не проживає з малолітнім сином [PERSON] , [INFO] понад 6 місяців без поважних причин, не проявляє щодо нього батьківської турботи та піклування, не виховує та не утримує його. Із змісту вказаного рішення, зокрема вбачається, що головний лікар Харківського обласного будинку дитини №3, яка допитана в порядку судового доручення, зазначила «…мати не відвідувала, окрім одного разу, коли її привела бабуся [PERSON] » (а.с.13). Рішенням Калінінського районного суду м. Донецька від 26.12.2007 [PERSON] позбавлено батьківських прав відносно малолітніх дітей, в тому числі, стосовно [PERSON] , [INFO] (а.с.14,15). Позивач у позові посилається, що [PERSON] , 1938 року народження, є його прабабусею по матері [PERSON] . Так, згідно Витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб 23.06.1962 зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , яка після реєстрації шлюбу отримала прізвище « [PERSON] ». Згідно Витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про розірвання шлюбу 04.10.1972 шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірваний, відомостей про зміну прізвища дружини не вбачається. Згідно Витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження [PERSON] батьками зазначено [PERSON] та [PERSON] . Згідно Витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб від 24.06.1976 зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] та прізвище останньою отримано як [PERSON] . Згідно Витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб [PERSON] з [PERSON] прізвище останньої змінено на [PERSON] . Згідно свідоцтва про народження [PERSON] її батьками зазначено: [PERSON] та [PERSON] . Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 26.08.1985 [PERSON] померла [INFO] , свого прізвища за шлюбом не змінила. Отже, [PERSON] не змінила прізвище при реєстрації шлюбу з [PERSON] , в свою чергу [PERSON] не змінила свого прізвища що за шлюбом. Такі обставини підтверджено Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі, Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища, Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до ст.ст.135,133.135 СК України, копіями свідоцтва про смерть, свідоцтва про розірвання шлюбу, свідоцтва про укладання шлюбу, паспорту громадянина України [PERSON] , рішення Московського районного суду м. Харкова від 24.10.2018 та постанови про відмову у вчинені нотаріальної дії від 16.11.2021 №6933/02-31(а.с. 17-27). В судовому засіданні опитані свідки [PERSON] та [PERSON] . Свідок [PERSON] пояснив, що знає [PERSON] , як вихованця дитячого будинку. [PERSON] його прабабуся, яка приїжджала та навідувала [PERSON] , коли останній перебував у дитячому будинку. Свідок [PERSON] зазначила, що знає [PERSON] з народження. [PERSON] двоюрідна сестра. У шлюбі з [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON] ) народилась [PERSON] бабуся [PERSON] , відповідно матір [PERSON] , що є матір`ю позивача. Після розірвання шлюбу з [PERSON] , вона уклала шлюб з [PERSON] та отримала його прізвище. [PERSON] бабуся позивача померла у 1985. Матір позивача [PERSON] позбавлена батьківських прав та [PERSON] виховувався у інтернаті, де [PERSON] навідувала правнука. У [PERSON] інших родичів не має. Відповідно до положень ч. 1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці данні встановлюються такими засобами, як письмовими, речовими і електронними засобами; висновками експертів; показаннями свідків. Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. \~ \~ \~ \~Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст.79 ЦПК України). \~ \~ \~ \~Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмету доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст.80 ЦПК України). Отже, суд аналізуючи вищевикладене, дійшов висновку, що на підставі зібраних доказів, досліджених документах, вбачається факт родинних відносин, а саме, що [PERSON] , 1938 року народження, яка померла [INFO] є прабабусею [PERSON] , відповідно останній є правнуком п`ятого ступеню споріднення. Далі, на а.с.35,36 міститься копія договору купівлі-продажу від 23.02.1970, укладеного між [PERSON] та [PERSON] , за яким остання купила половину будинку з надвірними будівлями [ADDRESS] . Із довідки КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» від 26.07.2021 вбачається, що за [PERSON] на прав власності зареєстрована частина будинку [ADDRESS] (а.с.29). Із копії договору про порядок володіння та користування житловим будинком з надвірними будівлями, що є спільною частковою власністю від 26.12.2006, посвідченого державним нотаріусом Першої ХДНК Грошевою О.Ю., зокрема вбачається, що [PERSON] , якої належить частка житлового будинку з відповідною часткою надвірних будівель по [ADDRESS] з іншим співвласником [PERSON] встановили порядок користування вказаним житловим будинком (а.с.37). Таким чином, враховуючи вищевстановлені судом обставини та факт родинних відносин у їх сукупності, відомості, які зазначені у договорі купівлі-продажу, довідки КП «ХМБТІ», нотаріально посвідченого договору про порядок користування домоведенням, дає суду дійти висновку, що такий правовстановлюючий документ як договір купівлі-продажу частини будинку і надвірних будівель, що розташовані у [ADDRESS] , посвідчений Третьою ХДНК 23.02.1970 за реєстром №2-1473 на ім`я [PERSON] , належить [PERSON] , [INFO] . Встановлення фактів, про який просить позивач, необхідно для оформлення спадщини. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст.1217 ЦК України). Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті або день, з якого вона оголошується померлою. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця (ч.ч.1,2 ст. 1220, ч.1 ст. 1221 ЦК України). Судом встановлено, що [PERSON] померла [INFO] (а.с.4). [PERSON] на день смерті постійно проживала за місцем реєстрації у [ADDRESS] . Позивач з 19.04.2018 зареєстрований за адресою: [ADDRESS] Далі, як встановлено судом, 1,2 частина житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] . Відповідно до ч.1 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Віддповідно до правил ч.1 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом іхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони буди живими на час відкриття спадщини. Із положень ст. 1268 ЦК України випливає, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Судом встановлено, що 30.06.2021 [PERSON] , [INFO] , що зареєстрований у [ADDRESS] , подано заяву до П`ятої Харківської міської нотаріальної контори про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] . Заяву зареєстровано в книзі обліку та реєстрації спадкових справ за №1770 та заведено спадкову справу №699/2021. Інших заяв не надходило. Свідоцтва про право на спадщину не видавалися. Такі обставини встановлено із наданої інформації по спадковій справі П`ятою ХМДНК від 06.03.2024 за №542. Отже, оскільки спадкодавцем заповіту не залишено, інших спадкоємців не встановлено, інших заяв про прийняття спадщини після смерті [PERSON] до нотаріальної контори не надходило, то позивач в порядку спадкування за законом набув право власності на 1/2 частину спадкового майна, а саме, житлового будинку з надвірними будівлями по [ADDRESS] після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (ч.3 ст. 1296 ЦК України). Таким чином, суд аналізуючи викладене, дійшов висновку, що вимоги позову є обґрунтованими, належним чином доведеними та у суду є підстави для його задоволення.

Outcome: approved