Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-09 00:00:00

Позивач 04 вересня 2023 року звернулась до Ленінського районного суду міста Дніпропетровська з вищезазначеним позовом, в якому просила визначити їй додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті чоловіка [PERSON] , померлого [INFO] . Позов мотивований тим, що [INFO] в м. Бердянськ Запорізької області помер чоловік позивача [PERSON] . Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17 червня 2022 року у справі № 369/4755/22 встановлено факт смерті [PERSON] . На підставі вказаного рішення 30 грудня 2022 року Боярським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) видано свідоцтво про смерть [NUMBER] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді квартири за адресою: [ADDRESS] . Позивач є єдиним спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] . Строк звернення з заявою про прийняття спадщини закінчився 11 листопада 2022 року. Позивач вчасно не звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини через відсутність документів про смерть, постійні обстріли території України, вимкнення світла та нестабільний графік роботи державних органів. В серпні 2023 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мостової Р.С. щодо подання заяви про прийняття спадщини, але отримала лист-роз`яснення від 28 серпня 2023 року, в якому позивачу рекомендовано звернутись до суду. Ухвалою Ленінського районного суду міста Дніпропетровська від 08 вересня 2023 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. Залучено приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мостову Р.С. Ухвалою Ленінського районного суду міста Дніпропетровська від 07 листопада 2023 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті. Позивач та її представник адвокат Біцулова А.А. в судове засідання не з`явились, письмово просили розглядати справу без їх участі, позовні вимоги підтримують. Представник відповідача\~ Маріупольської\~міської ради\~Донецької області в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. У відзиві на позов просив відмовити в задоволенні позову, посилаючись на те, що позивачем не доведено поважність причини щодо пропуску строку для прийняття спадщини. Третя особа,\~яка не\~заявляє самостійних\~вимог щодо\~предмету спору\~ приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мостова Р.С. в судове засідання не з`явилась, письмово просила розглядати справу без її участі. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані та здобуті докази, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню за наступних підстав. Згідно ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. На підставі ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Судом встановлено, що рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17 червня 2022 року у справі № 369/4755/22 встановлено факт смерті громадянина України [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] в м. Бердянську Запорізької області, Україна. На підставі вищевказаного рішення, 30 грудня 2022 року Боярським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Фастівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) видано свідоцтво про смерть [PERSON] , який помер [INFO] , серії [NUMBER] (а.с. 9). Позивач є\~дружиною [PERSON] \~(а.с.\~9)\~та як\~спадкоємець першої\~черги за\~законом у\~серпні 2023\~року звернулась\~до приватного\~нотаріуса Київського\~міського нотаріального\~округу Мостової\~Р.С.\~щодо подання\~заяви про\~прийняття спадщини,\~заведення спадкової\~справи після\~смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Листом-роз`ясненням від 28 серпня 2023 року № 62/01-16 приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мостова Р.С. повідомила позивача про пропуск визначеного законом строку на прийняття спадщини та рекомендувала звернутись до суду (а.с. 15). Відповідно до статей 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України). Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). За змістом частини третьої статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно з частиною першою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (стаття 1272 ЦК України). Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша статті 1272 ЦК України). Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Аналіз вищезазначеної норми закону свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через власну пасивну поведінку, то правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини немає. Відповідно до Указу Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався. Згідно із п. 7 ст. 1-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» тимчасово окупована Російською Федерацією територія України (тимчасово окупована територія) це частини території України, в межах яких збройні формування Російської Федерації та окупаційна адміністрація Російської Федерації встановили та здійснюють фактичний контроль або в межах яких збройні формування Російської Федерації встановили та здійснюють загальний контроль з метою встановлення окупаційної адміністрації Російської Федерації. Адміністративна межа між тимчасово окупованою територією та іншою територією України визначається Кабінетом Міністрів України (абз. 1 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України»). На час розгляду справи відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України № 309 від 22 грудня 2022 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України № 1668/39004 від 23 грудня 2022 року, з 27 лютого 2022 року до тимчасово окупованих російською федерацією територій України відноситься м. Бердянськ Запорізької області. Позивач є внутрішньо переміщеною особою (а.с. 16). Враховуючи фактичні\~обставини справи,\~проаналізувавши доводи\~позивача з\~приводу поважності\~пропуску строку\~для прийняття\~спадщини та\~надані докази\~для підтвердження\~вказаних обставин,\~тимчасовою окупацією\~м.\~Бердянська Запорізької\~області,\~введенням воєнного\~стану на\~території України,\~суд дійшов\~висновку про\~поважність причин\~пропуску позивачем\~строку,\~передбаченого ст.\~1270\~ЦК України,\~на звернення\~із заявою\~про прийняття\~спадщини,\~у зв`язку\~з чим\~вважає за\~необхідне позов\~ [PERSON] \~задовольнити та\~надати їй додатковий строк в три місці, який є достатнім для подання заяви про прийняття спадщини після смерті чоловіка [PERSON] , який помер [INFO] . Суд не вирішує питання про розподіл судових витрат відповідно до ст. 141 ЦПК України, оскільки позивач у позові просила покласти на неї судові витрати. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення. На підставі викладеного та

Outcome: approved