Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-10 00:00:00

представник позивача [PERSON] адвокат Микитюк Степан Михайлович звернувся до Бродівського районного суду Львівської області з позовною заявою до відповідача Підкамінської селищної ради Львівської області про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Мотивуючи свої вимоги тим, що [INFO] помер її батько [PERSON] . Після його смерті залишилося спадкове майно. Позивачка зазначає, що 14 березня 2012 [PERSON] склав заповіт на її користь, але остання у встановлений законом шестимісячний строк не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що спочатку був запроваджений карантин по всій території України у зв`язку з епідемією «COVID», а пізніше запроваджений на території України правовий режим «воєнного стану». Звернувшись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини - позивачці було відмовлено та роз`яснено, що остання пропустила строк для прийняття спадщини, проте може його поновити тільки в судовому порядку. Позивач у судове засідання не з`явилася. Представник позивача - адвокат Микитюк С.М. в підготовче судове засідання не з`явився, однак надав заяву про розгляд справи без його участі та участі позивача, позовні вимоги підтримує повністю та просить суд їх задовольнити та винести рішення у підготовчому судовому засіданні. Відповідач участь свого представника під час підготовчого судового засідання не забезпечив. Від селищного голови Богдана Бутинського надійшла заява про розгляд справи без участі представника відповідача, позовні вимоги визнає та просить суд їх задовольнити. За змістом нормативних положень частини 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України, підготовче засідання проведено у відсутності сторін на підставі наявних у суду доказів та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає положенням частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України. За правилами частини 3 статті 200 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до частини 4 статті 206 Цивільного процесуального кодексу України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, вивчивши докази, які наявні в матеріалах справи, вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Доказами у справі встановлено, що відповідно свідоцтва про смерть [INFO] помер [PERSON] , про що зроблено відповідний актовий запис № 186 (а.с. 14). Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, а саме земельна ділянка площею 2.8541 га., що підтверджується свідоцтвом про право власності від 25 жовтня 2013 року, Витягом з Держаного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права та їх обтяження від 25.10.2013 року (а.с.16,17), земельна ділянка площею 0.6223 га, що підтверджується свідоцтвом про право власності від 25 жовтня 2013 року та Витягом з Держаного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права та їх обтяження від 25.10.2013 року (а.с. 18,19), земельна ділянка площею 2.5330 га, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯБ № 132448 від 22 листопада 2004 року (а.с. 20) та земельна ділянка розміром 2,25 в умовних кадастрових гектарах, що підтверджується сертифікатом на право на земельну частку (пай) від 18 вересня 2012 року (а.с. 21). Відповідно заповіту посвідченого секретарем виконкому Черницької сільської ради Бродівського району Львівської області 14 березня 2012 року, який зареєстровано в реєстрі за № 1, [PERSON] все своє майно заповів позивачу по справі [PERSON] (а.с. 11). Інші спадкоємці відсутні. Факт родинних відносин, а саме те, що [PERSON] є братом [PERSON] підтверджується свідоцтвом про народження позивача серії [NUMBER] де її батьками значаться [PERSON] та [PERSON] (а.с. 9). Після реєстрації шлюбу позивач змінила своє прізвище з [PERSON] на [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 18 вересня 1987 року (а.с. 10). Відповідно відповіді в.о. завідувача Бродівської державної нотаріальної контори О.В. Парфенюка № 65/01-16 від 14.03.2024 року, згідно даних інформаційної довідки із Спадкового реєстру спадкова справа після смерті [INFO] [PERSON] Бродівською державною нотаріальної конторою Львівської області не заводилася. Положеннями статті 1216 Цивільного кодексу України визначається, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до імперативного припису статті 1217 Цивільного кодексу України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Нормою частини 1 статті 1268 Цивільного кодексу України закріплюється, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. За змістом положень статті 1270 Цивільного кодексу України визначається, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Згідно із вимогами статті 1272 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Із урахуванням вищевикладеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд виходить із того, що позивачка: [PERSON] є спадкоємцем за заповітом. Судом не здобуто доказів, які вказують про наявність інших спадкоємців, які можуть претендувати на прийняття спадщини, чи прийняли спадщину. При цьому суд виходить з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Враховуючи визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає, причини пропуску строку на прийняття спадщини, на які вказує позивачка, є поважними. Виходячи з вищенаведеного, суд приходить до висновку, що позивачці необхідно визначити додатковий строк на прийняття спадщини тривалістю два місяці. Позаяк причини пропуску встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини є поважними. На підставі ст. 1270, 1272 ЦК України

Outcome: approved