Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-03 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення заборгованості В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що 04 травня 2018 року між ПАТ «Банк Кредит Дніпро» (15.08.2018 року змінило назву на AT «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО») та [PERSON] укладено договір про встановлення кредитного ліміту № 26250000019941, відповідно до якого позивач здійснює кредитне обслуговування поточного рахунку клієнта шляхом встановлення ліміту кредитної лінії у вигляді відкличної відновлювальної кредитної лінії без забезпечення з метою проведення платежів за товари та послуги понад суми власних коштів клієнта на рахунку. Згідно з\~кредитним договором\~банк встановлює\~наступні умови\~кредитного обслуговування:ліміт кредитної\~лінії на\~дату укладення\~договору становив\~0.00\~грн.,\~який може\~бути змінений\~банком протягом\~дії договору,максимальний ліміт\~кредитної лінії\~не може\~перевищувати 1\~000\~000\~грн.,\~строк дії\~кредитного ліміту\~-\~12\~місяців з\~дати встановлення\~кредитного ліміту,\~якщо не\~пізніше ніж\~за 30\~календарних днів\~до закінчення\~строку дії\~кредитного ліміту\~жодна із\~сторін,\~у встановленому\~УДБО порядку,\~не заявить\~про зупинення\~строку дії\~кредитного ліміту,\~строк дії\~кредитного ліміту\~продовжується на\~той же\~строк і\~на тих\~же умовах,\~що визначені\~в кредитному\~договорі,\~продовження строку\~може здійснюватися\~необмежену кількість\~разів,процентна ставка за користування кредитом на строкову заборгованість становить 48 % річних, процентна ставка за користування кредитом на прострочену заборгованість - 56 % річних, наявність пільгового періоду користування кредитом, процентна ставка за користування кредитом на час дії пільгового періоду - 0,01 %, реальна річна процентна ставка - 58,89 % річних. Раніше, 27 квітня 2018 року між ПАТ «Банк Кредит Дніпро» та [PERSON] укладено договір Банківського рахунку та надання додаткових послуг № РКО-10606/04052018/0551, на підставі якого банк здійснює обслуговування поточних рахунків, в тому числі операції за якими можуть здійснюватися з використанням електронного платіжного засобу, відкритих на ім`я клієнта. На підставі поданої відповідачем заяви про відкриття поточного рахунку та випуск електронного платіжного засобу, що подавалась одночасно з укладанням цього договору, Банк відкрив особовий рахунок на ім`я [PERSON] , на який пізніше здійснювалось зарахування вищезгаданих кредитних коштів. В подальшому, у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану. Правилами роботи банків затвердженими постановою Правління Національного банку України від 25.02.2022 № 23 «Про деякі питання діяльності банків України та банківських груп» (із подальшими змінами). Національний банк України дозволив банкам не враховувати несплату за кредитами протягом 24.02.2022-30.06.2022 як прострочення (кредитні канікули). Про запровадження, умови та строк дії кредитних канікул у зв`язку із введенням на території України воєнного стану AT «Банк Кредит Дніпро» повідомляло клієнтів у низці публікацій на сторінках офіційного сайту Банку www.creditdnepr.com.ua. Відповідно до п.2.3 кредитного договору, клієнт мала погашати заборгованість з 01 по 05 число місяця, що йде через один місяць після місяця, в якому був використаний кредит. Розмір обов`язкового платежу становив 5% від суми фактичної заборгованості за Кредитним договором та суми нарахованих процентів і комісій за користування кредитом станом на останній банківський день місяця, за який сплачується обов`язковий платіж. На час дії кредитних канікул було відтерміновано сплату боргу [PERSON] , в результаті чого кошти, шо підлягали сплаті у період кредитних канікул, могли нею не сплачуватися і не враховувалися як прострочена заборгованість. Разом з тим, кредитні канікули не зменшили суму боргу Відповідача, а лише відтермінували його сплату, що відображено у розрахунку заборгованості, доданому до позовної заяви.? На виконання вимог ч. 4 ст. 16 Закону України «Про споживче кредитування», ст. 175 ЦПК України AT «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» повідомляє, що Банком на адресу Відповідача була направлена вимога про дострокове погашення заборгованості за Кредитним договором (Кредитними договорами). Проте, станом на дату подачі позову, зазначена вимога Банку була залишена Відповідачем без виконання. Однак,\~ [PERSON] \~свої обов`язки\~як позичальник\~за кредитним\~договором не\~виконала,\~внаслідок чого\~утворилась заборгованість,\~загальний розмір\~якої станом\~на 14\~червня 2023\~року становить\~22\~994,89\~грн.\~та складається\~з:\~11656,68\~грн- залишок простроченого\~кредиту,\~11338,21- залишок прострочених відсотків. Ухвалою від 10 серпня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляд, відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. У судове засідання представник позивача не з`явився, надав до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив розглядати справу за його відсутності на підставі наявних в матеріалах справи доказів, проти заочного розгляду справи не заперечував. Відповідач в судове засідання повторно не з`явилася, про дату, час і місце розгляду справи повідомлена належним чином, як шляхом направлення судових повісток за зареєстрованим місцем проживання, так і шляхом розміщення оголошення про виклик в судове засідання на офіційному веб-порталі "Судова влада України" відповідно до вимог ч. 11 ст. 128 ЦПК України, причини неявки суду не повідомила, відзиву на позов не подала. Згідно з п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місце знаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місце знаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Крім того, за приписами ч. 11 ст. 128 ЦПК України відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Отже, відповідач у розумінні ст. ст. 128, 131 ЦПК України є належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, як шляхом надіслання судових повісток, так і оголошеннями, розміщеними на сайті "Судова влада". Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення), якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи, що відповідач належним чином повідомлена про час і місце судового розгляду справи, жодного разу не повідомила про причини неявки в судове засідання, відзиву на позов не надала, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідача та, зі згоди позивача, ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши письмові докази, оцінивши фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що 04 травня 2018 року з метою отримання банківських послуг між ПАТ «Банк\~Кредит Дніпро»\~(15.08.2018\~року змінило\~назву на\~AT\~«БАНК КРЕДИТ\~ДНІПРО»)\~та [PERSON] \~укладено договір\~про встановлення\~кредитного ліміту\~№ 26250000019941(а.с.9). 27 квітня 2018 року між ПАТ «Банк Кредит Дніпро» та [PERSON] укладено договір Банківського рахунку та надання додаткових послуг № РКО-10606/04052018/0551(а.с.10). Як вбачається з матеріалів справи, АТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» свої зобов`язання за кредитним договором виконав, надавши [PERSON] можливість користуватися кредитними коштами, тоді як відповідачка свої договірні зобов`язання не виконувала належним чином. Заборгованість [PERSON] перед АТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» станом на 14 червня 2023 року складає 22 994 грн. 89 коп., що підтверджується наявними в справі банківськими розрахунково-платіжними документами, які є належними та допустимими доказами по справі та не оспорюються відповідачем (а.с.11-14, 17-135). Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Згідно із ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору. За приписами ст.ст. 530, 610, 611, 625 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання); боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Частинами 1, 1 ст.1048 та ст. 1049 ЦК України визначено, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. [PERSON] всупереч положенням ст. 12, 81 ЦПК України не було надано суду жодних доказів на підтвердження належного виконання нею своїх кредитних зобов`язань та спростування позовних вимог установи банку, а відсутність у неї коштів не може бути підставою для звільнення її від погашення кредитної заборгованості. Надані позивачем докази, суд вважає належними, допустимими, достовірними і достатніми, оскільки ці докази містять у собі інформацію щодо предмета позовних вимог, вони логічно пов`язані з тими обставинами, які підтверджують наявність підстав для стягнення з відповідача заборгованості. Таким чином, суд доходить висновку про наявність підстав для\~\~задоволення позову про стягнення із [PERSON] на користь АТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» заборгованості за кредитом в сумі 22 994 грн. 89 коп. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку із задоволенням позову в повному обсязі з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 2684 грн. 00 коп. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved