Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-03 00:00:00

Позивач звернулася\~до суду\~з вказаним\~позовом,\~в якому\~просить визначити\~їй додатковий\~строк у\~два місяці\~для подання\~заяви про\~прийняття спадщини,\~яка відкрилась\~після смерті\~ [PERSON] ,\~яка померла\~ [INFO] .\~Свої вимоги\~обґрунтовує тим,\~що [PERSON] \~склала заповіт на\~її ім`я. Позивач про наявність заповіту дізналася від брата [PERSON] , після того як останній розбирав речі спадкодавця у вересні 2023 року. До того ж, зазначила, що після початку військової агресії з березня 2022 року переїхала до Республіки Кіпр та отримала посвідку на постійне проживання з 21.07.2022, а тому була позбавлена можливості у встановлений законом строк звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Ухвалою судді від 23.11.2023 справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. Сторони в підготовче судове засідання не з`явились, однак їх представники звернулися до суду з заявами, в яких просять справу розглянути без їх участі, представник позивача позов підтримує, а представник відповідача позовні вимоги визнає. Розгляд справи здійснюється без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Вивчивши письмові матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] померла рідна баба позивачки [PERSON] (а.с. 16, 29, 30), після смерті якої відкрилась спадщина у вигляді 44/100 частин житлового будинку, який розташований за адресою: [ADDRESS] (а.с. 27, 28). Згідно заповіту від 17.09.2018, [PERSON] заповіла позивачу\~все своє\~рухоме та\~нерухоме майно,\~яке на\~день смерті\~буде їй\~належати,\~з чого\~б воно\~не складалось\~та де\~б воно\~не знаходилося,\~а також\~все на\~що за\~законом матиме\~право (а.с. 9-10, 18). Відповідно до відповіді Радомишльської міської ради від 12.03.2024 [PERSON] на день смерті була зареєстрована в буд. [ADDRESS] . На день смерті [PERSON] разом з нею ніхто не був зареєстрований та ніхто не проживав (а.с. 51). З листа приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Тренчук Н.О. від 09.10.2023 встановлено, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась, а позивачу рекомендовано звернутись до суду для вирішення питання про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] (а.с. 17). Отже, судом встановлено, що між сторонами діють цивільні правовідносини. Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Право на спадкування\~виникає в день відкриття спадщини. Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. У відповідності до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У відповідності до вимог\~ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Такого висновку дійшов Верховний Суд у справі № 565/1145/17 (Постанова від 26.06.2019 року). Отже, проаналізувавши зазначені вимоги закону, суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги є обґрунтованими, а визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved