Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-18 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про зменшення розміру аліментів. У вказаній позовній заяві позивач просить суд зменшити розмір стягнутих з нього аліментів на користь [PERSON] на утримання доньки - [PERSON] , [INFO] , з 1/4 на 1/6 частини зі всіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50\~% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно до досягнення дитиною повноліття. Свої вимоги мотивував тим, що він є батьком [PERSON] . Рішенням Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 27 квітня 2023 року у справі №133/123/23 стягнуто з нього на користь [PERSON] аліменти на утримання доньки [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/4 частки з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, починаючи з 18 січня 2023 року і до досягнення дитиною повноліття; стягнуто з нього на користь [PERSON] аліменти на її утримання у розмірі 1/4 частки з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, починаючи з 18 січня 2023 року і до досягнення донькою [PERSON] , [INFO] , трирічного віку, тобто до [INFO] . Постановою Вінницького апеляційного суду від 14 листопада 2023 року у справі №133/123/23 вищевказане рішення суду змінено в частині визначення розміру аліментів на дружину, стягнуто з нього на користь [PERSON] аліменти на її утримання у розмірі 1/8 частки з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, починаючи з 18 січня 2023 року і до досягнення донькою [PERSON] , [INFO] , трирічного віку, тобто до [INFO] . Також він є батьком [PERSON] , [INFO] . Рішенням Краматорського міського суду Донецької області від 22 лютого 2011 року у справі №2-673/2011 стягнуто з нього на користь [PERSON] аліменти на утримання дитини [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/4 частки з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, починаючи з 24 січня 2011 року і до повноліття дитини, але не менш 30% від прожиткового мінімуму на місяць. 14 лютого 2023 року він зареєстрував шлюб з [PERSON] . Його дружина на даний час доходи не отримує. Також на його утриманні фактично знаходяться ще двоє дітей дружини [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Аліменти на доньку [PERSON] його дружина не отримує та згідно розрахунку заборгованості зі сплати аліментів загальна заборгованість по аліментам у [PERSON] станом на 30 листопада 2023 року складає 130 177,84 гривень. Отже станом на сьогодні він сплачує аліменти на двох дітей по 1/4 частці від усіх видів його доходів на кожного, аліменти на дружину до досягнення дитиною трьох років в розмірі 1/8 частки від усіх доходів, а також утримує дружину та двох її дітей від першого шлюбу. Тобто з його доходів вираховується на сплату аліментів більше половини всього доходу. Зазначені обставини свідчать про зміну його сімейного та матеріального стану. Також він не має у своїй власності рухомого та нерухомого майна, а лише засоби для щоденного проживання. Вказані обставини стали підставою для звернення до суду з цим позовом. Ухвалою суду від 19 січня 2024 року в даній справі було відкрито провадження та розгляд справи постановлено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. 20 березня 2024 року відповідач [PERSON] надала до суду відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позову, з мотивів того, що позивач у апеляційній скарзі не заперечував щодо розміру аліментів на утримання доньки Злати в розмірі 1/4 частки всіх видів його заробітку, а суд апеляційної інстанції дослідив всі обставини справи, тому їй незрозуміло, чому позивач знову намагається зменшити розмір аліментів, хоча його фінансовий та сімейний стани досліджувалися в судових інстанціях. 26 березня 2024 року позивач [PERSON] надала до суду відповідь на відзив, в якій позов підтримує, посилаючись на те, що підставами даного позову є обставини, які не досліджувалися судами, а саме наявність у нього на утриманні непрацюючої дружини та її дітей від попередніх шлюбів, на яких вона не отримує аліменти. Також зазначив, що ним було подано позов до [PERSON] про зменшення розміру аліментів з 1/4 на 1/6 частини зі всіх видів його заробітку (доходу). Проте до цього часу справа №175/148/24 не розглянута, рішення не ухвалено. 02 квітня 2024 року відповідач [PERSON] надала до суду заперечення на відповідь на відзив, в якому просить відмовити у задоволенні позову, мотивуючи це тим, що позивач є військовослужбовцем Збройних Сил України та має достатнє фінансове забезпечення, а також має у власності 1/3 частку квартири за адресою: [ADDRESS] . Тому спроможний виплачувати аліменти на утримання дитини Злати у розмірі 1/4 частки з усіх видів його заробітку. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явився, проте надав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позов підтримує. Відповідач [PERSON] ,\~будучи належним\~чином повідомленою\~про дату,\~час та\~місце слухання\~справи, у судове засідання не з`явилася. Однак, у відзиві, який подано до суду 20 березня 2024 року просила відмовити у задоволенні позову. Відповідно до ч. 2 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. За таких обставин суд вважає, що перешкод для здійснення розгляду справи у судовому засіданні за відсутності учасників справи та ухвалення судового рішення у судовому засіданні, немає. Також, враховуючи, що сторони не прибули у судове засідання і заявили клопотання про розгляд справи у їх відсутності, а перешкод для розгляду справи судом не встановлено, суд вважає за можливе здійснювати судовий розгляд у судовому засіданні без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали даної цивільної справи, оцінивши докази в їх сукупності, приходить до такого висновку. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є батьком [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] . Позивач [PERSON] є батьком [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] . Рішенням Краматорського міського суду Донецької області від 23 лютого 2011 року у справі №2-672/2011 шлюб між позивачем [PERSON] та [PERSON] розірвано. Рішенням Краматорського міського суду Донецької області від 22 лютого 2011 року у справі №2-673/2011 стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання доньки [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/4 частки його заробітку (доходу) щомісяця, починаючи з 24 січня 2011 року і до повноліття дитини, але не менш 30% від прожиткового мінімуму на місяць. Рішенням Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 27 квітня 2023 року у справі №133/123/23 стягнуто з [PERSON] на\~користь [PERSON] аліменти на утримання доньки [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/4 частки з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, починаючи з 18 січня 2023 року і до досягнення дитиною повноліття; стягнуто з [PERSON] на\~користь [PERSON] аліменти на її утримання у розмірі 1/4 частки з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, починаючи з 18 січня 2023 року і до досягнення донькою [PERSON] , [INFO] , трирічного віку, тобто до [INFO] . Постановою Вінницького апеляційного суду від 14 листопада 2023 року у справі №133/123/23 вищевказане рішення суду змінено в частині визначення розміру аліментів на дружину, стягнуто з [PERSON] на\~користь [PERSON] аліменти на її утримання у розмірі 1/8 частки з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, починаючи з 18 січня 2023 року і до досягнення донькою [PERSON] , [INFO] , трирічного віку, тобто до [INFO] . 14 лютого 2023 року [PERSON] зареєстрував шлюб з [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] . З копії наказу №81 "Про призупинення дії трудового Договору з працівниками", додатку до даного наказу, довідки №37-08/503 від 25 грудня 2023 року, а також Реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування вбачається, що з 01 квітня 2022 року призупинено дію трудового договору з дружиною позивача [PERSON] та, починаючи з травня 2022 року по грудень 2023 року, їй не виплачують заробітну плату. У дружини позивача [PERSON] є двоє дітей від попередніх шлюбів, а саме син [PERSON] , [INFO] , та донька [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копіями свідоцтв про народження серій [NUMBER] , [NUMBER] . Загальна заборгованість по аліментам у [PERSON] на користь [PERSON] , згідно виконавчого листа №234/16247/19 від 28 липня 2020 року виданого Краматорським міським судом Донецької області, станом на 30 листопада 2023 року складає 130 177,84 гривень. За змістом ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Згідно ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів. Відповідно до ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Положеннями ст. 192 СК України передбачено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Як роз`яснено в п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15 травня 2006 року № 3 відповідно до ст. 192 СК України розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них. При розгляді позовів, заявлених із зазначених підстав, застосуванню підлягає не тільки ст.192 СК України, а й низка інших норм, присвячених обов`язку батьків утримувати своїх дітей (ст. 182 СК «Обставини, які враховуються судом при визначенні розміру аліментів», ст.183 «Визначення розміру аліментів у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини», ст. 184 «Визначення розміру аліментів в твердій грошовій сумі»). Вказана правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 05 лютого 2014 року у справі №6-143цс13. Враховуючи зміст статей 181, 192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів матір дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів. Наведена правова норма вказує на можливість зміни раніше встановленого розміру аліментів за наявності доведених в судовому порядку підстав. Щодо змісту статті 192 СК України, Верховний Суд у постанові від 16 вересня 2020 року у справі №565/2071/19 вказав, що підставами зміни розміру аліментів є як зміна матеріального, так і зміна сімейного стану як самостійна підстава для зменшення або збільшення розміру аліментів. При цьому такі положення закону не виключають одночасне настання обох підстав для зміни розміру аліментів: і зміни сімейного і зміни матеріального стану. Однак зміна сімейного стану є самостійною, не залежною від зміни матеріального стану підставою для зміни розміру аліментів. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Звертаючись до суду з позовом про зменшення розміру аліментів, позивач посилався на те, що він сплачує аліменти на утримання двох доньок [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , від двох попередніх шлюбів та утримує нинішню дружину, яка не працює, та двох її дітей від попередніх шлюбів, внаслідок чого змінився його матеріальний стан, оскільки загальна сума відрахувань, які утримуються з його заробітної плати складає більше половини всього доходу. Так, відповідно до ч. 3 ст. 70 ЗУ "Про виконавче провадження" загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати та інших доходів боржника не може перевищувати 50 відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі у разі відрахування за кількома виконавчими документами. Це обмеження не поширюється на відрахування із заробітної плати, зокрема у разі стягнення аліментів на неповнолітніх дітей. У такому випадку розмір відрахувань із заробітної плати не може перевищувати 70 відсотків. Таким чином, законом встановлено обмеження загального розміру усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати, яке не може перевищувати 50 відсотків заробітної плати, а у виключних випадках, а саме стягнення аліментів на неповнолітніх дітей - не може перевищувати 70 відсотків. Також на спростування вищевказаних доводів позивача, відповідачем до відзиву долучено повідомлення командира військової частини [NUMBER] , зі змісту якого вбачається, що загальний розмір відрахувань з доходів військовослужбовця [PERSON] становить 70 %. Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно.ю державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №370856276 від 21 березня 2024 року, долученої відповідачем до заперечення на відповідь на відзив, судом встановлено, що позивачу [PERSON] на праві спільної часткової власності належить 1/6 частка квартири, загальною площею 38,3 кв.м, житловою площею 17,1 кв.м, що за адресою: [ADDRESS] . Частиною 1 ст. 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд вважає, що відповідно до закону у позивача відсутній обов`язок утримувати неповнолітніх дітей дружини від попередніх шлюбів сина [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~та доньки\~ [PERSON] ,\~ [INFO] , тому добровільне утримання позивачем неповнолітніх [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~та [PERSON] ,\~ [INFO] , не є підставою для зменшення розміру аліментів на утримання його малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , що визначено згідно із рішенням суду. Суд враховує, що виховання дитини одним із батьків, коли інший проживає окремо, створює додаткове навантаження по догляду та вихованню дитини, у зв`язку з чим, певним чином, з`являється дисбаланс між зусиллями, які мають докладати обоє батьків для розвитку дитини, таким чином, що тягар здебільшого лягає лише на одного, в даному випадку на матір малолітньої [PERSON] , [INFO] . Відповідно до статті 155 СК України здійснюючи свої права та виконуючи обов`язки, батьки повинні передусім дбати про інтереси дитини. Зменшення ж розміру стягнутих аліментів з позивача може негативно вплинути на належне забезпечення малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , та суперечитиме її інтересам. Згідно з ч. 1 ст. 179 СК України аліменти, одержані на дитину, є власністю дитини. Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що рівність прав батьків щодо дитини є похідною від прав та інтересів самої дитини на гармонійний розвиток та належне виховання, й у першу чергу повинні бути визначені та враховані інтереси дитини, виходячи із об`єктивних обставин спору, а вже тільки потім права батьків. Будь-яких доказів щодо незадовільного стану здоров`я позивача матеріали справи не містять. З урахуванням викладеного суд вважає, що зменшення розміру аліментів без належних на те правових підстав, призведе до порушення прав дитини, які мають переважати над правами батьків. Враховуючи викладені вище норми права, встановлені фактичні обставини справи та надані докази, виходячи із основних засад цивільного судочинства, дотримуючись принципів рівності прав кожної дитини, суд вважає, що з урахуванням найкращих інтересів малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , відсутні підстави для зменшення розміру аліментів, присуджених позивачу рішенням Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 27 квітня 2023 року у справі №133/123/23 про стягнення з [PERSON] на\~користь [PERSON] аліментів на утримання доньки [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/4 частки з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, починаючи з 18 січня 2023 року і до досягнення дитиною повноліття, а тому в задоволенні позову необхідно відмовити.

Outcome: dismissed