Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-17 00:00:00

У листопаді 2021 року Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі» звернулося до суду з позовом до [PERSON] , в якому просить стягнути на свою користь в рахунок відшкодування збитків в сумі 21901,86 грн. та судові витрати в сумі 2 270 грн. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку та електроустановок у відповідача за адресою: [ADDRESS] , виявлено порушення: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів та електропроводки до мережі АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку. Порушення зафіксовано актом про порушення №027493 від 31.10.2020. Діями відповідача позивачу було спричинено матеріальний збиток за період з 27.06.2020 по 31.10.2020 за формулою 6, у розмірі 21901,86 грн. Сума збитків добровільно відповідачем не погашається, тому позивач просить стягнути зазначену суму та витрати по сплаті судового збору у розмірі 2\~270 грн. Заочним рішенням Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 31.05.2022 позов задоволено, стягнуто з відповідача на користь позивача матеріальний збиток у сумі 21901,86 грн. та судові витрати. Ухвалою суду від 22.01.2024 заочне рішення скасовано, справу призначено до судового розгляду. Представник позивача у судовому засіданні підтримала позовні вимоги, просила позов задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві. Відповідач у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі. Суд, вислухавши пояснення представника позивача, допитавши свідків, дослідивши надані докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. 31 жовтня 2020 року працівниками Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» при перевірці об`єкта за адресою: [ADDRESS] , виявлено порушення: самовільне підключення електроустановок, стромоприймачів та електропроводки до мережі АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку, про що складено акт № 027493 (а.с. 4). Відповідач [PERSON] є споживачем електричної енергії, на його ім`я відкрито особовий рахунок № [NUMBER] за адресою: [ADDRESS] . З відповідачем укладено договір про користування електричною енергією для побутових споживачів Дніпропетровської області від 29.06.2005 (а.с.23). Акт про порушення був розглянутий 07.12.2020 року комісією з розгляду акта про порушення, про що складено протокол №119/1, згідно якого кількість необлікованої електричної енергії за період з 27.06.2020 по 30.10.2020 року складає 7783 кВт*г, на суму 21901,86 грн. (а.с.5). Відповідно до розрахунку розміру відшкодувань збитків по акту № 027493 на підставі акту про порушення, загальна сума нарахування по акту складає 21901,86 грн. за обсяг недорахованої електроенергії за період з 27.06.2020 по 30.10.2020 року складає 7783 кВт*г, на суму 21901,86 грн. (а.с. 6). Відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачанні електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів регулюються Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 №2019-VIII, «Правилами роздрібного ринку електричної енергії», затвердженими постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №312 та іншими законодавчими актами. Норми Закону України «Про ринок електричної енергії», Правил користування електричною енергією для населення та Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі за текстом - Правила) є обов`язковими для виконання всіма побутовими споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності. Згідно до п.8.4.2 ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: 6) самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку. На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків (п.8.2.6 ПРРЕЕ). Пунктом 8.2.7 ПРРЕЕ встановлено, що у разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безооблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішується Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом. Як визначено у п. 8.4.13 ПРРЕЕ, у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6 - 8 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W доб.с.п., кВт·год), визначається за формулою 8 цієї глави. При цьому час використання самовільного підключення протягом доби (t вик.с.п.) приймається рівним 8 год. У наданому\~позивачем розрахунку\~зазначено,\~що нарахування\~проводиться за\~формулою 6,\~проте фактично\~розрахунок проведено\~за формулою\~8,\~наведеною у\~п. 8.4.12 Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: Рс.п.=39Ах0,22х0,9=7,722; Wдоб.с.п.=Рс.с.х8год.=61,78. Згідно ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії, неповірених або неатестованих в установленому порядку . Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з абз. 9 п.п. 8.2.5. ПРРЕЕ (в редакції, чинній на момент виявлення порушення), у разі\~відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою. З матеріалів справи вбачається, що акт про порушення № 027493 від 31.10.2020 підписано трьома працівниками позивача, а також зазначено, що споживач відмовився від підпису. В акті зазначено, що до акта про порушення додається фото та відеоматеріали. При цьому, суду таких фото та відеоматеріалів не надано. Позивачем надано довідку по акту про порушення №027493 від 31.10.2020, у якій зазначено, що при складанні акта про порушення персоналом АТ «ДТЕК Дніпровські електромереж» було проведено фото та відеофіксацію, яка здійснювалась на особистий телефон, записи не збереглись (а.с.171). Як встановлено судом, вказаний акт підписаний лише представниками оператора системи. Незаінтересована особа вказаний акт не підписувала. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що працює електромонтером Новомосковського району електричних мереж. У 2020 році було надано завдання перевірки стану підключення абонента [PERSON] (ім`я та по-батькові не пам`ятає), по [ADDRESS] . Під час перевірки встановлено самовільне підключення до електромережі без приладу обліку, накинуто дроти, про що складено акт. Абонент поводився агресивно, від підпису відмовився. На підставі якого документа встановили особу абонента не пам`ятає. Чи здійснювалася відеофіксасія порушення також не пам`ятає. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що працює інженером Новомосковського РЕМ ДТЕК Дніпровські електромережі. Роботодавцем було надано завдання на перевірки стану відключення абонента [PERSON] по [ADDRESS] . Перевіркою встановлено самовільне підключення до мережі без приладу обліку, накинуто дроти. Лебедев показав пенсійне посвідчення, яке свідок сфотографувала, після чого він почав зривати дроти, а також кричати, випустив собак та закрився на подвір`ї. Свідок склала акт про порушення. Також було здійснено відеофіксацію на особистий телефон одного зі співробітників, проте відеозапис не зберігся. Приписами статті 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК України). У частині першій ст. 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Частиною другою статті 78 ЦПК України, якою визначено умови допустимості доказів, встановлено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. За змістом з абз. 9 п.п. 8.2.5. ПРРЕЕ умовою чинності акта про порушення, який не підписано споживачем, є або відеофіксація або наявність підпису незаінтересованої особи. Отже лише цими доказами може підтверджуватися факт відмови споживача від підпису. За таких обставин, поясненнями свідків, які є працівниками позивача не може підтверджуватися ні факт самовільного підключення до електричної мережі, ні факт відмови споживача від підпису. Крім того, суд звертає увагу на те, що в акті про порушення №027493 від 31.10.2020 зазначено, що особу абонента [PERSON] встановлено на підставі пенсійного посвідчення [NUMBER] /5. Проте, відповідачем надано пенсійне посвідчення № [NUMBER] , видане 14.08.2018, термін дії довічно, серія [NUMBER] (а.с.136). Наведені розбіжності з огляду на відсутність належної фіксації факту відмови від підпису викликають у суду обґрунтовані сумніви щодо присутності відповідача під час складання акту. За таких обставин акт про порушення №027493 від 31.10.2020 не може слугувати доказом порушення відповідачем ПРРЕЕ, а саме використання не облікованої електричної енергії. За недоведеністю належними доказами факту безоблікового споживання електричної енергії [PERSON] , підстав для стягнення з нього коштів за необліковану електричну енергію немає. При вирішенні питання про розподіл судових витрат між сторонами, суд виходить з наступного. За змістом ч. 1 п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд дійшов висновку про відмову у позові, судові витрати по сплаті судового збору, понесені позивачем при зверненні до суду, слід віднести за рахунок позивача. Статтею 137 ЦПК України, передбачено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Відповідно до п.2 ч.2 ст.141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові - на позивача. Під час розгляду заяви про перегляд заочного рішення відповідачем подано заперечення на письмові пояснення позивача у яких, зокрема, відповідач провив стягнути з позивача на користь відповідача витрати на правничу допомогу у сумі 5000 грн. На підтвердження витрат на правничу допомогу відповідач надав ордер адвоката, договір про надання правничої допомоги від 03.11.2023, укладений між адвокатом Денисенко Т.М. та відповідачем, додаткову угоду до договору, акт про надання послуг від 16.02.2024, розрахунок наданих послуг разом з доказами направлення вказаних документів на адресу позивача. У судовому засіданні представник позивача посилався на неспівмірність витрат на правничу допомогу зі складністю справи та обсягом виконаної роботи. Оцінюючи доводи позивача про неспівмірність витрат на професійну правничу допомогу, суд виходить з наступного. У додатковій угоді до договору про надання правничої допомогу сторони погодили, що вартість послуги складає 5000 грн., оплата здійснюється до 01.05.2024 (а.с.185). В акті до договору про надання правничої допомоги, підписаному [PERSON] та адвокатом Денисенко Т.М. сторони погодили, що адвокат виконав зобов`язання, прийняті за умовами додаткової угоди по договору повністю (а.с.186). Згідно розрахунку наданих послуг до договору про надання правничої допомоги, складеного 16.02.2024 адвокатом Денисенко Т.М., зазначено, що адвокатом витрачено 24 години робочого часу на такі види правничої допомоги: ознайомлення зі справою, консультація клієнта, визначення правової позиції у справі №183/8045/21 8 годин робочого часу 1000 грн.; підготовка клопотання про поновлення строку звернення із заявою про перегляд заочного рішення 4 години робочого часу 1000 грн., підготовка заяви про перегляд заочного рішення суду 8 годин робочого часу 2000 грн., підготовка заперечень на письмові пояснення позивача 4 години робочого часу 1000 грн.(а.с.187). Розмір витрат має бути співмірним зі складністю справи та виконаних адвокатом (професійна правнича допомога) робіт; часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт; обсягом наданих адвокатом послуг; ціною позову та значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи та репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог співмірності, за клопотанням іншої сторони, суд може зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. При цьому, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо,

Outcome: approved