Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-09 00:00:00

21.12.2023 до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя надійшла позовна заява [PERSON] , в особі представника\~адвоката Шевченко А.В., про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначено про те, що [INFO] померла мати позивачки [PERSON] [INFO] , уродженка с. Свиридівка, Лохвицького р-ну, Полтавської обл., яка до дня смерті проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] залишилась спадщина у вигляді: недотриманої пенсії у розмірі 15\~273,61 грн. Інших спадкоємців після смерті [PERSON] немає. Позивач вважає, що пропущений нею строк для прийняття спадщини є пропущеним з поважних причин, оскільки їй було відомо, що строк для прийняття спадщини, що встановлений законом, складає 6 місяців, тобто фактично строки були встановлені до травня 2022 року, але 24 лютого 2022 року розпочалось повномасштабне вторгнення Російської федерації на територію України та\~Указом Президента України № 64/2022\~в Україні було введено воєнний стан, що унеможливило в подальшому звернення до нотаріуса. На початку березня 2022 року було окуповано м. Пологи та с. Фабричне, де проживала позивачка разом з матір`ю, перестав працювати інтернет та мобільний зв`язок. Пологівську міську територіальну громаду визнано тимчасово окупованою територією відповідно до Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25 квітня 2022 року № 75 включено Перелік територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні). Наказом Мінреінтеграції від 20 лютого 2023 року № 56 Пологівська міська територіальна громада Переліку також віднесена до територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією. Позивач зазначає, що нотаріуси Пологівського районного нотаріального округу не здійснювали свою діяльність через окупацію та бойові дії, відсутність доступу до реєстрів. У жовтні 2023 року позивач виїхала з тимчасово окупованої території, а тому фізично не мала можливості подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу та навіть отримати свідоцтво про смерть матері, яке отримано лише 03.10.2023. Так, 06.03.2023 було оприлюднено Постанову КМУ № 209, якою встановлено, що перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. Ця інформація і стала перепоною для подальшого звернення позивача до нотаріуса. Крім того, на початку жовтня 2023 вона зверталась до приватного нотаріусу Запорізького міського нотаріального округу для оформлення спадщини за законом, проте, було роз`яснено, що їй буде відмовлено, у зв`язку із пропуском строків для прийняття спадщини. З урахуванням вищевикладеного позивач просить суд визнати причину пропуску строку для прийняття спадщини поважною та визначити додатковий строк для її прийняття. Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено та передано головуючому судді Рибалко Н.І. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 25.12.2023 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, розпочато підготовче провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 07.03.2024 клопотання представника позивача про виклик свідків задоволено та підготовче провадження у справі закрито, призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 10.04.2024 року. У судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали, посилаючись на обставини, викладені у позові, у зв`язку з чим наполягали на задоволенні позову у повному обсязі. Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про час і місце судового засідання повідомлявся належним чином шляхом направлення судової повістки до його електронного кабінету, причини неявки у судове засідання не повідомив, правом на подання відзиву на позовну заяву не скористався. Заяв про відкладення розгляду справи або про розгляд справи за його відсутності суду не надав. Відповідно до ч. 4\~ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Відтак, з огляду на положення ст. 223 ЦПК України, суд вважав за можливе провести розгляд даної справи по суті за відсутності належним чином повідомленого відповідача, який в судове засідання не з`явився. Під час судового засідання у якості свідка була допитана [PERSON] , яка пояснила, що з [PERSON] працювали разом в м. Запоріжжі з 1978 року в КБ «Іскра». У 2000 роках позивач поїхала доглядати батьків у Токмацький р-н, Запорізької обл., с. Фабричне. В подальшому, після вторгнення [PERSON] перебувала на окупованій території. Відомо, що приблизно 25-26 вересня 2023 вона виїхала з окупованої території. У судовому засіданні була допитана свідок [PERSON] , сусідка позивачки, пояснила, що їй відомо, що [PERSON] приблизно в кінці літа в 2023 році виїхала з села, яке знаходиться біля м. Токмака та на даний час є окупованою територією. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті доходить висновку про те, що позов підлягає задоволенню, виходячи з таких підстав. Згідно з\~ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Статтею 12 ЦПК України\~передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до змісту\~ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно з ст.\~77,\~81 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що [PERSON] [INFO] , померла [INFO] про що 03.10.2023 року Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Запоріжжі Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса) складено відповідний актовий запис №1692, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Позивач [PERSON] є донькою [PERSON] . Даний факт підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 01.08.1955 року. Згідно з довідки головного спеціаліста відділу опрацювання документації № 1 Пенсійного фонду України в Запорізькій області № 100 від 30.10.2023 року, [PERSON] , яка мешкала за адресою: [ADDRESS] , перебувала на обліку та отримувала пенсію в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Запорізькій області. Виплату пенсії було припинено з 01.11.2022 року, у зв`язку зі смертю (30.10.2022). Недоотримана пенсія за період з 01.04.2022 по 30.04.2022 та з 01.08.2022 по 31.10.2022 складає 15\~273,61 грн. Відповідно до частини другої\~статті 1220 ЦК України\~часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до положень ч.1\~ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Статтею 1270 ЦК України\~передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до\~ст. 1271 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. 24 лютого 2022\~року указом Президента України №64/2022\~у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який неодноразово було продовжено та діє на теперішній час. У зв`язку із збройною агресією Російської Федерації частина території України була окупована. Звертаючись до суду із вказаним позовом позивач зазначила про те, що до жовтня 2023 року перебувала на тимчасово окупованій території, а тому фізично не мала можливості подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу та отримати свідоцтво про смерть. Зазначене свідоцтво про смерть матері позивач отримала лише 03.10.2023, коли виїхала з окупованої території. Крім того, допитані судом свідки [PERSON] та [PERSON] навели факти, які вказують на те, що позивач [PERSON] перебувала на окупованій території, де проживала з матір`ю та змогла виїхали лише в 2023 році. Разом з тим, [PERSON] зазначила про те, що в засобах масової інформації було повідомлено, що у зв`язку з введенням воєнного стану в Україні, реєстри не працюють, а перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. У зв`язку з чим позивач була впевнена у тому, що строк на прийняття спадщини вона не пропустила і не може пропустити, оскільки на час воєнного стану він зупинений. Так, п.3\~постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28 лютого 2022 року №164\~в редакції від 06.03.2022 було встановлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. Разом з цим,\~Постановою КМУ № 719 від 24.06.2022\~були внесені зміни до п.3\~постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28 лютого 2022 року №164\~та встановлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Відповідно до ч.3\~ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Пленум Верховного Суду України в п. 24\~постанови від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування»\~роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Такого правового висновку дійшов Верховний Суд України в постановах від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 14 вересня 2016 року № 6-1215цс16. Обґрунтовуючи поважність причин пропуск строку для прийняття спадщини, позивач зазначила, що строк було пропущено з поважних причин, оскільки вона перебувала на тимчасово окупованій території, у зв`язку з чим, не мала можливості своєчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Пояснення позивача об`єктивно підтверджуються матеріалами справи, а саме письмовими поясненнями викладеними у позовній заяві, поясненнями свідків, свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 03.10.2023, з якого вбачається, що місцем смерті [PERSON] [INFO] є с. Фабричне, Пологівський р-н., Запорізька обл. Згідно із\~ст. 3 ЦК України,\~загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема справедливість, добросовісність та розумність. Враховуючи те, що в законі не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини і їх поважність повинна визначатися судом у кожному випадку виходячи з конкретних обставин справи та характеру взаємовідносин сторін, суд приходить до висновку про те, що наведені позивачем підстави пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини є поважними, оскільки пов`язані з об`єктивною неможливістю у встановлений законом строк звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. З урахуванням зазначеного та виходячи з принципів справедливості та розумності, суд вважає за необхідне позов задовольнити та встановити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю у три місяці, який слід обчислювати з дня набранням рішенням суду законної сили. На переконання суду зазначеного строку буде достатньо позивачеві для подання нею заяви про прийняття спадщини після померлої [PERSON] .

Outcome: approved