Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-15 00:00:00

позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон Україна», відокремленого підрозділу «Відділення №1 Кредитна Спілка «Експрес Кредит Юніон» про захист прав споживачів та стягнення коштів. В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що 31 січня 2022 року між [PERSON] , та Кредитною спілкою «Експрес Кредит Юніон Україна», в особі Керуючий відділенням №1 Верхоляк Марія Євгеніївна, що діє на підставі Положення про Відділення №1 КС «Експрес Кредит Юніон Україна» від 01.08.2019 р. та Довіреності №1 від 04.01.2022 року, було укладено Договір №61/01-22-В1 про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок (Вклад з приєднанням процентів до суми вкладу та поповненням). Предметом Договору с внесення строкового внеску (вкладу) на депо рахунок до Спілки в сумі 550 000.00 грн. (п`ятсот п`ятдесят тисяч гривень 00 коп строком на 6 місяців (згідно п.п. 1.2) 3 31.01.2022 року по 31.07.2022 року із вип 12.25% річних. Згідно з договором №61/01-22-81 Позивач передав банку 550 000,00 гри згідно з меморіальним ордером №287 від 31.01.2022 року. Проценти за депо закінченні кожного строку вкладу розпорядженні банку. (депозиту) у розпорядку №61/01-22-81: Датою повернення Вкладу - є наступ день, строку дії договору, після дня закінчення 1701-22-81 про залучення (вкладу) ? кредитної спілки на депозитний рахунок від 31 січня 2022 року. Позивач 13.02.2023 року направляла заяву про повернення Вкладів нарахованих процентів до КС «Експрес Кредит Юніон Україна» . Таким чином Відповідач ухиляється від виконання своїх зобов`язання договорами №61/01-22-В1 від 31.01.2022 року та не повертає кошти. Просить позов задоволити. \~ \~ \~ \~ Ухвалою Франківського районного суду м. Львова від 10.10.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. 13.03.2024 року через канцелярію суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому остання зокрема просила суд вирішити питання про закриття провадження у справі, оскільки правовідносини між сторонами мають ознаки корпоративних і спір підлягає розгляду за правилами господарського судочинства. Ухвалою Франківського районного суду м. Львова від 13.03.2024 відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про закриття провадження у цивільній справі. Ухвалою Франківського районного суду м. Львова від 13.03.2024 у задоволені клопотання представника відповідача Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон Україна» про витребування доказів відмовлено. Ухвалою Франківського районного суду м. Львова від 13.03.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. 16.04.2024 року від представника відповідача надійшли пояснення в який вона зокрема зазначила, що позивачем не було дотримано вимог ст. 95 ЦПК України, а тому оригінал договору не відповідає наданій копії яка міститься в матеріалах справи, а тому відсутні підстави стягнення вкладу та процентів за вказаним договором. Позивач надала заяву про слухання справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила суд їх задовольнити. Представник відповідача у своїх пояснення від 16.04.2024 року просила суд провести судове засідання у відсутність відповідача та його представника, та просила суд відмовити у їх задоволенні. У зв`язку з неявкою в судове засідання сторін у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до ч.2ст.247\~ЦПК України не здійснюється. Ознайомившись із позовними вимогами, дослідивши матеріали позову тим самим з`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд встановив наступне. Згідно з положеннями ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до вимог ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У відповідності до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. При цьому дані докази повинні бути належними та достовірними, як це передбачено ст. ст. 77-79 ЦПК України. Судом встановлено, що 31 січня 2022 року між [PERSON] , та Кредитною спілкою «Експрес Кредит Юніон Україна», в особі Керуючий відділенням №1 Верхоляк Марія Євгеніївна, що діє на підставі Положення про Відділення №1 КС «Експрес Кредит Юніон Україна» від 01.08.2019 р. та Довіреності №1 від 04.01.2022 року, було укладено Договір №61/01-22-В1 про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок (Вклад з приєднанням процентів до суми вкладу та поповненням). Предметом Договору є внесення строкового внеску (вкладу) на депозитний рахунок до Спілки в сумі 550 000.00 грн. (п`ятсот п`ятдесят тисяч гривень 00 коп) строком на 6 місяців (згідно п.п. 1.2) з 31.01.2022 року по 31.07.2022 року із виплатою12.25% річних. Пунктом 1.4. Договору встановлено, що даний договір передбачає пролонгацію лише за законом (п. 8.3. договору). Відповідно до\~п.п.\~2.1\~-\~2.8\~Договору вклад\~здійснюється Членом\~КС в\~термін визначений\~у п.\~1.2.1.\~договору,\~шляхом внесення\~грошових коштів\~в національній\~валюті готівкою\~в касу\~спілки або\~шляхом безготівкового\~перерахунку зазначених\~коштів на\~поточний рахунок\~спілки,\~визначений в\~розділі 9\~цього договору.\~Поповнення вкладу\~можливе протягом\~строку дії\~договору за\~згодою спілки\~в розмірі\~не менше\~100\~грн.\~(сто\~гривень).\~Нарахування процентів\~за договорами\~відбувається за\~фактичну кількість\~днів користування\~спілкою вкладом\~Члена КС.\~Нарахування процентів\~починається з\~дня,\~наступного за\~днем надходження\~вкладу у\~спілку та\~закінчується в\~день,\~що передує\~дню повернення\~вкладу по\~закінченні строку\~договору чи\~з інших\~підстав.\~В день\~повернення вкладу\~проценти не\~нараховуються.\~Нарахування спілкою\~процентів здійснюється\~з урахуванням\~календарної кількості\~днів у\~місяці та\~в році.\~Спілка здійснює\~нарахування процентів\~на вклад\~на підставі\~договору з\~дотриманням вимог\~п.п.\~2.3.6.\~положення про\~фінансові послуги\~-\~в останній\~календарний день\~кожного місяця\~та 31\~числа кожного\~місяця.\~Цього ж\~числа проценти\~нараховані на\~вклад приєднуються\~до суми\~вкладу.\~Якщо дата\~повернення вкладу\~та виплати\~нарахованих,\~але не\~виплачених процентів\~на вклад\~припадає на\~вихідні (святкові,\~неробочі дні,\~їх виплата\~Члену КС\~здійснюється в\~перший робочий\~день,\~шо слідує\~за вихідним\~(святковим,\~неробочим)\~днем.\~У цьому\~випадку,\~після закінчення\~строку дії\~договору протягом\~таких вихідних\~(святкових,\~неробочих)\~днів проценти\~не нараховуються\~і не\~виплачуються.\~З настанням\~терміну повернення\~вкладу,\~вклад повертається\~Члену КС\~разом із\~нарахованими,\~але не\~виплаченими процентами,\~відповідно до\~п.\~2.10\~договору. Даним договором не передбачається дострокове повернення вкладу чи його частини на вимогу Члена КС. Згідно з домовленостей сторін (п.п. 3.2.2 Договору про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок) Спілка зобов`язується нараховувати та виплачувати проценти за вкладом. Відповідно до п.п. 3.2.8 Договору спілка зобов`язана повернути вклад та нараховані проценти за вкладом по закінченню строку вкладу. Підпунктами 3.3.1 - 3.3.5 п. 3.3 Договору визначено, що член КС має право: протягом строку дії Договору поповнювати Вклад грошовими коштами на умовах, визначених п.2.2. договору; отримати нараховані проценти на умовах визначених договором; отримувати інформацію про стан вкладу; доручити, шляхом видачі довіреності, третій особі розпоряджатися коштами на депозитному рахунку: отримувати нараховані проценти за договором, поповнювати суму вкладу, отримувати вклад по закінченні договору. Член КС не має права уповноважувати третю особу на підписання договору про залучення вкладу на депозитний рахунок чи додаткових угод, окрім випадків, коли член КС через вади зору чи іншу тяжку хворобу, не може прочитати текст договору та/або підписати його самостійно. Згідно з п.п. 3.4.1 - 3.4.3 п. 3.4 Договору спілка мас право: вимагати від Члена КС надання документів, необхідних для оформлення вкладу та здійснення відповідних виплат (повернення вкладу та виплати нарахованих процентів) па користь члена КС; протягом строку дії кредитного договору, забезпеченням якого є застава майнових прав Члена КС за даним договором, не повертати внесок в сумі невиконаних зобов`язань Членом КС; достроково повернути вклад з власної ініціативи з дотриманням п. 2.9. договору. Згідно з договором №61/01-22-81 Позивач передав банку 550 000,00 гри згідно з меморіальним ордером №287 від 31.01.2022 року. Проценти за депозитом закінченні кожного строку вкладу розпорядженні банку. (депозиту) у розпорядку №61/01-22-81: Датою повернення Вкладу - є наступ день, строку дії договору, після дня закінчення 1701-22-81 про залучення (вкладу) кредитної спілки на депозитний рахунок від 31 січня 2022 року. Згідно з договором №61/01-22-В1 від 31.01.2022 року в загальному 649 15,44 грн. (шістсот сорок дев`ять тисяч сто п`ятдесят п`ять гривень 44 коп.) складається: 550 000,00 грн. сума неповернутого вкладу; 67 375,00 грн. - нараховані проценти за договором до моменту припинення їх; 8626.34 грн. - три проценти річних від простроченої суми заборгованості за період з 13.02.2023 р. по 01.08.2023 р.; 23 154,10 грн. сума інфляційних нарахувань від простроченої заборгованості за період з 13.02.2023 р. по 01.08.2023 р.; Загальна сума заборгованості за строковими договорами банківського вкладу №61/01-22-В1 від 31.01.2022 року становить 649 155,44 грн. З цього слідує, що між сторонами виник спір з приводу виконання договірних зобов`язань щодо вкладу на депозитний рахунок кредитної спілки. 13.02.2023 позивач звернувся до кредитної спілки із заявою-вимогою про повернення вкладу та процентів, але відповіді не отримала та грошові кошти їй не повернуто. Надаючи правову оцінку установленим у справі обставинам та спірним правовідносинам, суд виходить з такого. Підстави виникнення цивільних прав та обов`язків визначені в статті 11 ЦК України, зокрема, з договорів та інших правочинів. Відповідно до статі 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких вимог та умов відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України). Згідно з частиною першою статті 23 Закону України «Про кредитні спілки» внески (вклади) членів кредитної спілки на депозитні рахунки, а також нарахована на такі кошти та пайові внески плата (проценти) належать членам кредитної спілки на праві приватної власності. Кожний член кредитної спілки має право одержати належні йому кошти, зазначені в частині першій цієї статті, у порядку і строки, які визначені відповідно до частини сьомої статті 10 цього Закону, статуту кредитної спілки або укладеними з членом кредитної спілки договорами (абзац 3 частини другої статті 23 Закону України «Про кредитні спілки»). Відповідно до частини сьомої статті 10 Закону України «Про кредиті спілки» у разі припинення членства фізичної особи у кредитній спілці вступний внесок їй не повертається. Повернення обов`язкового пайового та інших внесків, крім вступного внеску, провадиться в порядку, передбаченому статутом кредитної спілки, але не пізніше ніж через один місяць після прийняття загальними зборами або спостережною радою кредитної спілки відповідного рішення. Повернення вкладів провадиться за взаємною згодою сторін або не пізніше строку, передбаченого відповідним договором. За своєю правовою природою договір про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок має багато спільного з договором банківського вкладу. Тому допустимим є застосування аналогії закону щодо прогалин правового регулювання відносин за договорами про залучення внеску (вкладу), які укладаються кредитними спілками. За змістом частини першої статті 1058 ЦК України за договором банківського вкладу (депозиту) одна сторона (банк), що прийняла від другої сторони (вкладника) або для неї грошову суму (вклад), що надійшла, зобов`язується виплачувати вкладникові таку суму та проценти на неї або дохід в іншій формі на умовах та в порядку, встановлених договором. Вклад (депозит) - це кошти в готівковій або у безготівковій формі, у валюті України або в іноземній валюті, які розміщені клієнтами на їх іменних рахунках у банку на договірних засадах на визначений строк зберігання або без зазначення такого строку і підлягають виплаті вкладнику відповідно до законодавства України та умов договору (стаття 2 Закону України «Про банки і банківську діяльність»). Згідно з частиною першої статті 1060 ЦК України договір банківського вкладу укладається на умовах видачі вкладу на першу вимогу (вклад на вимогу) або на умовах повернення вкладу зі спливом встановленого договором строку (строковий вклад). Відповідно до частин першої, п`ятої статті 1061 ЦК України банк виплачує вкладникові проценти на суму вкладу в розмірі, встановленому договором банківського вкладу. Якщо договором не встановлений розмір процентів, банк зобов`язаний виплачувати проценти у розмірі облікової ставки Національного банку України. Проценти на банківський вклад нараховуються від дня, наступного за днем надходження вкладу у банк, до дня, який передує його поверненню вкладникові або списанню з рахунка вкладника з інших підстав. Порядок надання депозитних послуг кредитними спілками визначений Правилами здійснення депозитних операцій для кредитних спілок, затвердженими розпорядження Державної комісії з регулювання ринків фінансових послуг від 30 грудня 2011 року №821 (які діяли на момент виникнення спірних правовідносин), відповідно до яких операції, які здійснюються із внесками (вкладами) на депозитні рахунки та включають залучення і виплату грошових коштів, нарахування та виплату процентів за такими внесками (вкладами), що підлягають обов`язковій фіксації в комплексній інформаційній системі кредитної спілки. Сума внеску (вкладу) на депозитний рахунок, строки дії договору залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок, умови залучення та повернення внеску (вкладу) на депозитний рахунок, а також нараховані на такі внески (вклади) на депозитний рахунок проценти (плата) визначаються між кредитною спілкою та членом кредитної спілки на договірних умовах. Договір про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок укладається в письмовій формі. Нарахування процентів визначається умовами договору про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок. Кредитні спілки повертають внески (вклади) на депозитні рахунки та сплачують нараховані проценти у строки, що визначені умовами договору про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок між вкладником і кредитною спілкою. Кредитна спілка виплачує вкладникові проценти на суму внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок у розмірі, який встановлюється в договорі про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок. Відповідно до абзацу 2 частини другої Розділу ІІ «Договірне регулювання операцій кредитної спілки з внесками (вкладами) членів кредитної спілки на депозитні рахунки» Правил, підтвердженням залучення внесків (вкладів) членів кредитної спілки на депозитні рахунки є укладені в письмовій формі договори, первинні бухгалтерські документи, оформлені згідно з вимогами законодавства України, та належним чином зафіксована в комплексній інформаційній системі кредитної спілки інформація про операції кредитної спілки з внесками (вкладами) членів кредитної спілки на депозитних рахунках. Такий правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 20.03.2019 у справі №121/11524/17 за подібними правовідносинами із справою, що розглядається. Крім того, Верховний Суд у постанові від 07.04.2020 по справі № 753/4256/17 зазначив, що порядок надання депозитних послуг кредитними спілками визначений Правилами здійснення депозитних операцій для кредитних спілок, затвердженими розпорядженням Державної комісії з регулювання ринків фінансових послуг від 30 грудня 2011 року № 821, відповідно до яких операції кредитної спілки з внесками (вкладами) членів кредитної спілки на депозитні рахунки - операції, які здійснюються із внесками (вкладами) на депозитні рахунки та включають залучення і виплату грошових коштів, нарахування та виплату процентів за такими внесками (вкладами), що підлягають обов`язковій фіксації в комплексній інформаційній системі кредитної спілки. Сума внеску (вкладу) на депозитний рахунок, строки дії договору залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок, умови залучення та повернення внеску (вкладу) на депозитний рахунок, а також нараховані на такі внески (вклади) на депозитний рахунок проценти (плата) визначаються між кредитною спілкою та членом кредитної спілки на договірних умовах. Договір про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок укладається в письмовій формі. Нарахування процентів визначається умовами договору про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок. Кредитні спілки повертають внески (вклади) на депозитні рахунки та сплачують нараховані проценти у строки, що визначені умовами договору про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок між вкладником і кредитною спілкою. Кредитна спілка виплачує вкладникові проценти на суму внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок в розмірі, який встановлюється в договорі про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок. Статтею 610 ЦК України визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Суд встановив, що на час звернення до суду відповідач, незважаючи на вимогу позивача про повернення вкладу, не повернув позивачу вклад (внесок) за Договором в сумі 550000,00грн., а також проценти в розмірі 67375,00 грн. Суд зазначає, що вказаний розмір боргу відповідача перед позивачем, відповідач не спростовував, контррозрахунку суду надано не було. Положеннями ст. 611 ЦК України передбачено, що в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Якщо зобов`язання виконано не належним чином, то воно не припиняється, а, навпаки, на особу, яка допустила неналежне виконання, покладаються додаткові юридичні обов`язки, у тому числі ті, що передбачені статтею 625 ЦК України. Статею 625 ЦК України передбачено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Таким чином, у ст. 625 ЦК України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення (договір чи делікт). Тобто, приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань. Аналогічний висновок зробила Велика Палата Верховного Суду у постановах від 16 травня 2018 року у справі № 686/21962/15-ц (провадження № 14-16цс18) та від 19 червня 2019 року у справі № 646/14523/15-ц (провадження № 14-591цс18). Отже, положення ст. 625 ЦК України передбачають, що зобов`язання можуть виникати безпосередньо з договорів та інших правочинів, передбачених законом, а також угод, які не передбачені законом, але йому не суперечать, а в окремих випадках встановлені актами цивільного законодавства цивільні права та обов`язки можуть виникати з деліктного зобов`язання та рішення суду. Аналогічні за змістом висновки зроблені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 червня 2019 року у справі № 646/14523/15-ц (провадження № 14-591цс18), обставини справи якої схожі із обставинами справи, яка переглядається, щодо виникнення між сторонами на підставі судового рішення грошового зобов`язання у зв`язку зі стягненням грошових коштів на відшкодування шкоди, невиконання якого зумовлює застосування положень ч. 2 ст. 625 ЦК України. Оскільки внаслідок невиконання боржником грошового зобов`язання у кредитора виникає право на отримання сум, передбачених статтею 625 цього Кодексу, за увесь час прострочення, тобто таке прострочення є триваючим правопорушенням, то право на позов про стягнення інфляційних втрат і 3 % річних виникає за кожен місяць з моменту порушення грошового зобов`язання до моменту його усунення. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 10 квітня 2018 року у справі №910/10156/17 вказала, що приписи статті 625 ЦК України поширюються на всі види грошових зобов`язань, та погодилася з висновками Верховного Суду України, викладеними у постанові від 01 червня 2016 року у справі № 3-295гс16, за змістом яких грошове зобов`язання може виникати між сторонами не тільки з договірних відносин, але й з інших підстав, передбачених цивільним законодавством. Оскільки неправомірними діями відповідача позивачеві було завдано збитків, по суті матеріальної шкоди, яка виражена в грошовому еквіваленті, а відтак є грошовим зобов`язанням, суд вважає, що позовні вимоги позивача про стягнення індексу інфляції та трьох відсотків річних узгоджуються з положеннями частини 2 статті 625 ЦК України. Так, позивачем надано розрахунок індексу інфляції і 3 % річних з суми вказаного вище боргу відповідно до ст. 625 ЦК України, що становить 3 % річних за користування чужими грошовими коштами за період з 13.02.2023 року по 01.08.2023 року в розмірі 8626,34 грн., інфляційні втрати за період з 13.02.2023 року по 01.08.2023 року в розмірі 23154,10 грн. Відповідачем не спростовано вищенаведений розрахунок. Проте, суд не може погодитися у повному обсязі із розміром інфляційних витрат. Інфляційні витрати розраховуються за формулою: [Інфляційні нарахування] = [Сума боргу] ? [Індекс інфляції (%)] / 100% - [Сума боргу] Де: [Сума боргу] сума простроченого боргу. [Індекс інфляції (%)] добуток щомісячних індексів за відповідний період. Таким чином, інфляційні нарахування на суму боргу, згідно зі ст. 625 ЦК України становлять 19\~310,93\~грн. Крім того,\~за своєю\~правовою природою\~договір про\~залучення внеску\~(вкладу)\~члена кредитної\~спілки на\~депозитний рахунок має багато спільного з договором банківського вкладу, а тому відповідно до наведеної правової позиції Верховного Суду у постанові від 20.03.2019 у справі № 121/11524/17 допустимим є застосування аналогії закону щодо прогалин правового регулювання відносин за договорами про залучення внеску (вкладу), які укладаються кредитними спілками. Відповідно до пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Проте, суд вважає, що вказаний пункт не поширюється на правовідносини, що склались між позивачем та відповідачем на підставі Договору про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки. Окрім того суд критично відноситься до пояснень представника відповідача які надійшли 16.04.2024 року, оскільки судом були оглянуті оригінали документів, копії яких долучені позивачем до позовної заяви, а саме квитанція до прибуткового касового ордеру №287 від 31.01.2022 р. у розмірі 550000,00 грн яка прийнята від [PERSON] та в примітках вказано: вклад на депозитний рахунок згідно договору №61/01-22/В1, та договір №61/01-22/В1 від 31.01.2022 р., що беззаперечно свідчить про те, що позивачем було здійснено вклад на депозитний рахунок згідно договору №61/01-22/В1 у КС «Експрес кредит юніон Україна». Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Стаття 12 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Приписами п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків … має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Зокрема, у п.33 рішення ЄСПЛ від 19.02.2009 року у справі «Христов проти України» суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. У п.26 рішення ЄСПЛ у справі «Надточій проти України» та п.23 рішення ЄСПЛ у справі «Гурепка проти України» наголошується на принципі рівності сторін - одному із складників ширшої компетенції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом. Відповідно до ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони гуртуються. Міра, до якої суд має виконати обв`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Справа "Серявін та інші проти України" № 4909/04 §58 ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Таким чином, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог, оцінивши належним чином зібрані по справі докази кожен окремо на їх достовірність та допустимість, а також їх достатність та взаємний зв`язок у сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до часткового задоволення, а саме з відповідача слід стягнути на користь позивача 550000, грн суми неповернутого вкладу, 67375,00 грн нараховані проценти за договором до моменту припинення їх дії, 8626,34 грн. три відсотки річних від простроченої суми заборгованості за період з 13.02.2023 по 01.08.2023, та 19\~310,93\~грн. сума інфляційних нарахувань від простроченої суми заборгованості за період з 13.02.2023 по 01.08.2023, а всього 645312,27 грн. Відповідно до ч. 2 ст. 141 ЦПК України з відповідача в дохід держави підлягає стягненню судовий збір. Так, згідно ч.2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб Як вбачається з позовної заяви ціна позову становить 649 155,44 грн., проте позивач звільнена від сплати судового збору на підставі ст. 22 ЗУ «Про захист прав споживачів». Отже, оскільки позивач при подачі позову звільнена від сплати судового збору, тому із відповідача в дохід держави підлягає стягненню судовий збір пропорційно до задоволених вимог в розмірі 6453,12 грн. (645312,27*6491,55/649155,44)

Outcome: partial