Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-11 00:00:00

У серпні 2023 року [PERSON] засобами поштового зв`язку звернувся до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська із позовною заявою до Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, відповідно до якої просив суд визначити йому додатковий строк, достатній для подачі ним заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , що померла [INFO] у м. Краматорську Донецької області. В обґрунтування позову зазначив, що [INFO] померла його мати, [PERSON] , [INFO] . Матері на праві власності належала квартира [ADDRESS] . Позивач є єдиним спадкоємцем за законом. У встановлений законом термін позивач не подав заяву про прийняття спадщини за законом після матері через те, що з початком бойових дій він евакуювався в іншу область, та мешкав спочатку в м. Каменське Дніпропетровської області, а потім у м. Києві. Через труднощі організаційного характеру у позивача не було можливості звернутися до нотаріусів у цих містах. Також, на той час оригіналів документів з позивачем не було - вони зберігалися у родичів у іншій країні. У зв`язку з пропуском термінів подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини позивачу необхідно визначити додатковий строк для подачі заяви, тому він вимушений звернутися з даним позовом до суду. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 08 серпня 2023 року, головуючим суддею у розгляді вказаної позовної заяви визначено суддю Мариніна О.В. Ухвалою судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Мариніна О.В. від 09 серпня 2023 року позовну заяву [PERSON] до Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини передано за підсудністю до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області. Справа надійшла до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області 19 вересня 2023 року. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 19 вересня 2023 року, головуючим суддею у розгляді вказаної позовної заяви визначено суддю Заборського В.О. Ухвалою судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області Заборського В.О від 25 вересня 2023 року позовну заяву [PERSON] до Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини повернуто до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська, як помилково направлену. В ухвалі зазначено, що згідно ухвали судді Мариніна О.В. від 09.08.2023 року позовну заяву [PERSON] передано для розгляду за підсудністю до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області, так як вона надійшла до Індустріального районного суду м.\~Дніпропетровська 08.08.2023 року. Однак, як видно із інформації за трек-номером Укрпошти №8430111981640, позовна заява отримана особисто Індустріальним районним судом м. Дніпропетровська 04.08.2023 року. Своїм рішенням № 747/0/15-23 від 25.07.2023 року Вища рада правосуддя визначила: 1. Змінити із 07.08.2023 року територіальну підсудність судових справ Краматорського міського суду Донецької області шляхом її передачі до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області; 2. Індустріальному районному суду міста Дніпропетровська продовжити розгляд справ, які надійшли до 06.08.2023 року включно на розгляд цього суду у порядку, визначеному частиною сьомою статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», та відповідно до розпорядження Голови Верховного Суду від 15.03.2022 року № 8/0/9-22. Тобто, позовна заява [PERSON] , яка отримана Індустріальним районним судом м. Дніпропетровська 04.08.2023 року, підсудна саме даному суду і повинна ним розглядатися відповідно до рішення ВРП № 747/0/15-23 від 25.07.2023 року. Та обставина, що канцелярія Індустріального районного суду м. Дніпропетровська, в порушення вимог «Положення про автоматизовану систему документообігу суду», зареєструвала та розподілила позовну заяву [PERSON] не в день її надходження 04.08.2023 року, а лише 08.08.2023 року, не є підставою для передачі даного позову до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області. Справа надійшла до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська 26 жовтня 2023 року. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 26 жовтня 2023 року, головуючим суддею у розгляді вказаної позовної заяви визначено суддю Слюсар Л.П. Ухвалою судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Слюсар Л.П. від 31 жовтня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження та призначено до розгляду у порядку загального позовного провадження. 18.11.2023 року від представника відповідача, документ сформований в системі «Електронний суд» надійшов відзив на позовну заяву. Просили суд прийняти рішення на розсуд суду з урахуванням позиції, викладеній у відзиві. Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 02 лютого 2024 року закрито підготовче провадження у справі. Позивач в судове засідання не з`явився. Відповідно до заяви просив суд проводити розгляд справи за його відсутністю. Представник відповідача в судове засідання не з`явився. Про дату, час та місце судового засідання повідомлялись належним чином. Відповідно до клопотання, просили суд розглядати справу без участі їх представника. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності сторін за наявних у справі матеріалів. Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з`явились, відповідно до ст.247\~ч.2\~ЦПК України фіксування\~судового процесу\~за допомогою\~звукозаписувального технічного\~засобу не\~здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією Свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] , виданим Краматорським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків). На момент смерті, [PERSON] проживала та була зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Спадкоємцем першої черги після смерті [PERSON] є: син [PERSON] , що підтверджується копією Свідоцтва про народження Серія [NUMBER] . Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ст. 1218 Цивільного кодексу України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.1268 Цивільного кодексу України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив та батьки. Згідно з ст. 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру ( спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №73416975 від 01.08.20213 року спадкова справа не відкривалася, інформація відсутня. Відповідно до постанови державного нотаріуса Першої Краматорської державної нотаріальної контори Донецької області Уварової Г.І. від 01.08. 2023 року у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом [PERSON] після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] відмовлено у зв`язку з пропущенням строку, встановленого законодавством для прийняття спадщини. Зазначено, що померлий та спадкоємець на день смерті проживали за різними адресами, а саме: [PERSON] , яка померла [INFO] , на день смерті була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , а спадкоємець за законом зареєстрований у [ADDRESS] і заяву про вступ до спадщини у шестимісячний строк не подав, тому строк вважається пропущеним. Таким чином, [PERSON] , пропустив строк для прийняття спадщини. Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подачі ним заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснено в п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст.\~1272\~ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Верховний Суд у своїй постанові від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17 визначив, коли строк прийняття спадщини буде вважатися пропущеним з поважних причин. Згідно з цим судовим рішенням поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Виходячи із досліджених доказів, судом встановлено, що спадкодавець помер [INFO] . Позивач є спадкоємцем за законом першої черги та мав би звернутись з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори у строк до шести місяців, який встановлений ст.1270 ЦК України, однак з заявою своєчасно не звернувся, у зв`язку з чим йому було відмовлено нотаріусом у видачі свідоцтва на спадщину та ним пропущено строк встановлений законом. Судом встановлено,\~що позивач,\~зареєстрований у\~ [ADDRESS] . Відповідно до ч. 3 ст.12\~ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Вирішуючи позовні\~вимоги по\~суті,\~суд досліджує\~поважність причини\~пропуску строку\~для прийняття\~спадщини,\~при цьому\~виходить з\~того,\~що поважними\~є причини,\~пов`язані\~з об`єктивними,\~непереборними,\~істотними труднощами\~для спадкоємця\~на вчинення\~цих дій,\~так суд\~приймає до уваги пояснення позивача, викладені у позовній заяві, про те, що через введення воєнного стану (у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України), ним було пропущено строк з поважних причин. Ці пояснення узгоджуються зі змістом доказів, які надані позивачем. Вказані докази узгоджуються з іншими матеріалами справи, не суперечать їм, і не спростовуються іншими доказами. Виходячи із принципу пропорційності між досягненням можливої мети та інтересами суспільства, з одного боку, та переслідуємо метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право на справедливий суд, яке включає право доступу до суду, що окрім звернення до суду для вирішення певного питання передбачає те, що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення особою свого права, та застосовувати принцип «пропорційності» при втручанні в право власності, щоб не порушити ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод», позов слід задовольнити, а позивачу - надати додатковий строк для прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] . Зважаючи на викладені обставини, суд вважає поважними причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, тому доходить висновку, що зазначені обставини перешкоджали позивачу у встановлений законом строк звернутися із заявою про прийняття спадщини. Враховуючи, що судом визнано поважними причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини [PERSON] , після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , тому суд вважає за необхідне позовні вимоги задовольнити, а саме визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини строком на два місяці з дня набрання рішення законної сили. Відповідно до ст.141 ЦПК України судові витрати не розподіляються, що не суперечить чинному законодавству. Відповідно до частини четвертої та п`ятої статті 268\~ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Outcome: approved