Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-08 00:00:00

Представник позивача [PERSON] адвокат Савчук О.В. звернувся до суду з позовом до [PERSON] ,\~третя особа:\~Територіальна громада\~в особі\~Щербанівської сільської\~ради Полтавського\~району Полтавської\~області,\~про поділ\~нерухомого майна\~в окрему\~одиницюта прохав суд визнати за [PERSON] (ідентифікаційний номер [NUMBER] ) право власності на житловий будинок А-1,а як самостійний об`єкт нерухомого майна, у складі: передпокій (2-1) площею 8,5 м. кв., кімната (2-2) площею 13,9 м. кв. та господарські будівлі і споруди: навіс г (тимчасовий), літня кухня Г, вбиральня Д, ворота з хвірткою №3, частина огорожі №4, вигріб №5, що знаходяться в [ADDRESS] . Посилався на те, що в позасудовому порядку вирішити даний спір не можливо оскільки раніше рішенням Полтавського районного суду Полтавської області було поділено спірне нерухоме майно із спільної часткової власності в окрему одиницю, але не було зареєстроване, а так само в частці подароване позивачці, то необхідно визнати право власності за позивачкою право власності на вже поділене нерухоме майно як окрему інвентарну одиницю, в зв`язку з чим позивачі змушені звертатися до суду з даним позовом. У судове засідання\~\~представник позивача адвокат Савчук О.В. не з`явився, попередньо надавши заяву, у якій просив суд розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити. Відповідач повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи, шляхом оголошення на сайті «Судова влада України», у судове засідання не з`явилася, про причини неявки не сповістила, відзив на позовну заяву не надавала. Представник третьої особи до суду не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутності, при розгляді справи по суті покладався на розсуд суду. Оскільки представник позивача не заперечує проти проведення заочного розгляду справи, згідно\~ст. 280 ЦПК України, суд вважає за необхідне заочно розглянути справу у відсутність відповідача на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню з таких підстав. Встановлено, що 17 травня 2017 року позивачка на підставі договорів дарування отримала у власність 1/2 частину житлового будинку з господарськими будівлями в [ADDRESS] та земельну ділянку площею 0,1015 на для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд за тією ж адресою (кадастровий номер 5324086201:01:001:0674). Право власності на вище вказане нерухоме майно підтверджується нотаріально посвідченим договором дарування житлового будинку та договором дарування земельної ділянки. Відповідне право власності на нерухоме майно зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, що підтверджується витягами з ДРРП, копії яких додаються. Попередній власник нерухомого майна, [PERSON] , у 2015 році звернулася до Полтавського районного суду із позовною заявою про поділ домоволодіння в окрему одиницю. 07 серпня 2015 року Полтавським районним судом було прийнято рішення згідно якого було поділено будинок з господарськими спорудами між [PERSON] та [PERSON] . Згідно такого поділу за [PERSON] визнане право власності на нерухоме майно як окрему інвентарну одиницю в складі: житловий будинок А в складі кімнати 1-3 площею 8,5 м. кв., передпокою 1-4 площею 13,9 м. кв., літньої кухні Г, вигребу № 5, воріт № [NUMBER] , огорожі №4. Відповідно до ст. 182 ЦК України право власності на нерухоме майно підлягає державній реєстрації. Отримавши рішення суду [PERSON] повинна була зареєструвати право власності на вище зазначене нерухоме майно в державному реєстрі речових прав але цього не було зроблено. Так і не зареєструвавши право власності на нерухоме майно як на окрему інвентарну одиницю [PERSON] подарувала 1/2 частину будинку та земельну ділянку своїй доньці (позивачці). Позивачка після укладення шлюбу змінила прізвище з [PERSON] на [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про шлюб від 25.09.2023 р. На даний час позивачка має намір поділити свою частину нерухомого майна із спільної часткової власності та зареєструвати його як окрему одиницю. Частина житлового будинку, що належить позивачці на праві власності знаходиться на сформованій в Державному земельному кадастрі земельній ділянці площею 0,1015 га, якій присвоєно кадастровий номер 5324086201:01:001:0674. Оскільки [PERSON] не зареєструвала право власності на поділений об`єкт нерухомого майна на підставі рішення Полтавського районного суду від 07.08.2015 р. і відчужила його у формі спільної часткової власності, то позивачка набула право власності також на 1/2 частину житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що підтверджується договором дарування від 17.05.2017 р. За даними технічного паспорту виготовленого комунальним підприємством Бюро технічної інвентаризації та містобудування Полтавського району станом на 20.10.2022 р. до складу нерухомого майна, що знаходиться в [ADDRESS] входить житловий будинок А1,а загальною площею 51,7 м. кв., житловою площею 34,0 м. кв., погріб під частиною будівлі б, сарай б1, сарай Б, гараж Б1, сарай Б2, вбиральня В, навіс г (тимчасовий), літня кухня Г (тимчасовий), вбиральня Д, ворота з хвірткою №3, огорожа №4, вигріб №5. Згідно висновку щодо технічної можливості поділу об`єкту нерухомого майна № 756 від 02.12.2022 р., виходячи з технічної можливості поділу та порядку користування нерухомим майном, що склався з часом між співвласниками, позивачці пропонується нерухоме майно, що може бути визначене внаслідок поділу: частка житлового будинку у складі передпокою (2-1) площею 8,5 м. кв. кімнати (2-2) площею 13,9 м. кв., господарські будівлі: навіс г (тимчасовий), літня кухня Г, вбиральня Д, ворота з хвірткою №3, частина огорожі №4, вигріб №5. На схемі можливого поділу домоволодіння частина нерухомого майна, що виділяється позивачці зафарбована у жовтий колір. [INFO] померла\~ [PERSON] .\~Згідно складеного\~нею заповіту\~від 21.12.2016\~р.,\~спадкоємцем на\~її частку\~житлового будинку\~в [ADDRESS] \~є [PERSON] ,\~яка подала\~заяву до\~нотаріальної контори\~про прийняття\~спадщини але\~ще не\~оформила свідоцтво\~про право\~на спадщину\~за заповітом.\~Згідно ч.\~5\~ст.\~1268\~ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Отже, відповідачем по даній справі слід зазначити [PERSON] . Інформація про склад спадкоємців зберігається у спадковій справі в Полтавській районній державній нотаріальній конторі та не може бути витребувана позивачкою чи її представником окрім як за ухвалою суду. Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Держава не втручається у здійснення власником права власності. Отже, позивачка має право на поділ власної частки житлового будинку з господарськими будівлями із спільної часткової власності в окрему одиницю. Такий поділ не порушує права власності на нерухоме майно відповідачки. Відповідно до статті 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Згідно частини 1 статті 355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Згідно частини 1 статті 356 ЦК України, власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Частиною 1 ст.\~364\~ЦК України передбачено право співвласника на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності. За змістом цієї норми виділ частки зі спільного майна це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частки в праві спільної власності й припинення для цієї особи права на частку у спільному майні. Згідно ст. 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється Отже, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників. Саме таких висновків дійшов Верховний Суд України у своїх постановах № 6- 1443цс16 від 16 листопада 2016 року (справа № 359/4886/15-ц), № 6-12цс13 від 03 квітня 2013 року. Якщо один із співвласників виявив бажання, незалежно від його мотивів, здійснити поділ майна в натурі, однак інший співвласник перешкоджає йому в реалізації такого права будь-яким шляхом, що унеможливлює досягнення домовленості між ними щодо укладення договору про поділ нерухомого майна, такий співвласник має право на звернення до суду з відповідним позовом про поділ (виділ) спільного майна в натурі і таке право підлягає судовому захисту. В даному випадку неможливо із співвласником укласти договір поділу нерухомого майна, оскільки на підставі рішення Полтавського районного суду від 07.08.2015 р. інший співвласник [PERSON] зареєструвала право власності на виділену частину житлового будинку з господарськими будівлями як на окрему одиницю. Тож, інших співвласників житлового будинку не існує. Так, згідно з пунктами 1.2, 2.1., 2.4. Інструкції щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна від 18 червня 2007 року, поділ об`єкта нерухомого майна (виділ частки) на окремі самостійні об`єкти нерухомого майна здійснюється відповідно до законодавства на підставі висновку щодо технічної можливості такого поділу (виділу) з дотриманням чинних будівельних норм та з наданням кожному об`єкту поштової адреси. Такий висновок додається до позову. У відповідності до абз. 1 п. 6 Постанови Пленуму ВСУ «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» від 04 жовтня 1991 року (з подальшими змінами та доповненнями) при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом. Висновок щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна № 756 від 02.12.2022 р. визначає порядок поділу нерухомого майна, що знаходиться у спільній частковій власності між позивачкою та відповідачкою. Оскільки раніше рішенням Полтавського районного суду Полтавської області було поділено спірне нерухоме майно із спільної часткової власності в окрему одиницю, але не було зареєстроване, а так само в частці подароване позивачці, то необхідно визнати право власності за позивачкою право власності на вже поділене нерухоме майно як окрему інвентарну одиницю. За даними архітектурно-будівельного висновку про технічний стан житлового будинку, господарських будівель і споруд, технічний стан основних конструктивних елементів будівлі задовільний. Житловий будинок з господарськими будівлями розташовані на ділянці без порушення Державних будівельних норм України ДБН Б.2.2-12:2019 Планування і забудова територій. Самовільних реконструкцій і перепланувань не має. З урахуванням викладеного, суд вважає, що позовні вимоги є доведеними в судовому порядку та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved