Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-07 00:00:00

І. Виклад позиції позивача. Представник позивача, діючи в інтересах [PERSON] звернувся до суду з вказаною позовною заявою до відповідача, в якій просив визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини три місяці, з дня набрання рішенням законної сили для подачі заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позовних вимог зазначено, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , якій на момент смерті належало майно, а саме: житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] ; квартира розташована за адресою: [ADDRESS] ; частка у праві власності на квартиру, розташовану за адресою: [ADDRESS] та автомобіль марки MAZDA модель СХ-5, 2015 року випуску, реєстраційний номер [NUMBER] . Єдиним спадкоємцем першої черги за законом після смерті [PERSON] є позивачка. 24.02.2022 року відбулося повномасштабне вторгнення військ РФ на територію України, внаслідок якого Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 р. «Про введення воєнного стану в Україні» було запроваджено на території України воєнний стан, який діє і до теперішнього часу. Херсонська область та м. Херсон було окуповано ворогом у зв`язку із чим на всій території Херсонської області припинили роботу всі державні органи та підприємства, установи, організації в тому числі «Укрпошта» та нотаріуси. Під час окупації Херсонської області, позивач вимушено покинула м. Херсон та виїхала за кордон у зв`язку із загрозою життю та здоров`ю. Крім того, документи, які були необхідні для прийняття спадщини було втрачено, що потребувало додаткового часу для їх відновлення. 11 листопада 2022 року місто Херсон та частину території Херсонської області було де окуповано, але вже поза межами строку визначеного законом позивачу для реалізації спадкових прав. 9 серпня 2023 року позивач звернулася до приватного нотаріуса ХМНО Довгань О.І., з метою отримання спадщини, однак листом позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право власності в порядку спадкування у зв`язку з пропуском 6-місячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вказує, що встановлений законом строк на прийняття спадщини пропущено з поважних причин, оскільки вторгнення в Україну збройних сил рф є поважною причиною пропущення позивачем строку на прийняття спадщини і є підставою для надання додаткового строку для реалізації спадкових прав. Вказані обставини вважає поважними для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, а тому звернувся до суду з вказаним позовом. ІІ. Виклад позиції відповідача. Відповідач у судове засідання не з`явився, 01.02.2024 року через підсистему «Електронний суд» представник відповідача [PERSON] подав клопотання про проведення розгляду справи без участі представника відповідача, при вирішення справи покладався на розсуд суду. ІІІ. Процесуальні дії суду у справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 03.01.2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 08.02.2024 року. Позивач/представник у судове засідання не з`явився, 06.02.2024 року подав заяву, про розгляд справи без участі сторони позивача. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, 01.02.2024 року через підсистему «Електронний суд» представник відповідача [PERSON] подав клопотання про проведення розгляду справи без участі представника відповідача, при вирішення справи покладався на розсуд суду. У зв`язку із неявкою сторони позивача, необхідністю проведення підготовчих дій та відсутністю клопотання про закриття підготовчого провадження розгляд справи відкладено, підготовче судове засідання призначено на 26.02.2024 року. У зв`язку із неявкою сторони позивача, необхідністю проведення підготовчих дій та відсутністю клопотання про закриття підготовчого провадження розгляд справи відкладено, підготовче судове засідання призначено на 07.03.2024 року. У зв`язку із неявкою сторони позивача, необхідністю проведення підготовчих дій та відсутністю клопотання про закриття підготовчого провадження розгляд справи відкладено, підготовче судове засідання призначено на 26.03.2024 року. 20.03.2024 року через підсистему «Електронний суд» представником позивача подано заяву про долучення доказів до матеріалів справи та заяву про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду, яке просив вирішити без його участі та участі позивача. У судове засідання у час призначений для розгляду справи представник відповідача Херсонської міської ради Херсонського району Херсонської області не з`явився, у раніше поданій заяві клопотав про вирішення справи без участі сторони відповідача. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 26.03.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 08.04.2024 року. Позивач та його представник у судове засідання не з`явився, у раніше поданих заявах просили справу вирішити без участі сторони позивача, позовні вимоги підтримали, просили позов задовольнити. Відповідач у судове засідання не з`явився, у раніше поданих заявах представник відповідача [PERSON] клопотав про проведення розгляду справи без участі представника відповідача, при вирішення справи покладався на розсуд суду. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Таким чином, враховуючи згоду позивача та відповідача на розгляд справи у їх відсутності, та наявності в матеріалах справи відзиву у якому викладена позиції відповідача щодо заявленого позову, суд постановив розглянути справу за відсутності учасників справи, крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані сторонами докази та повідомлені ними обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. Батьками [PERSON] , [INFO] є [PERSON] та [PERSON] , про що 28.08.1968 року Дворцом ЗАГС м. Харкова складено відповідний актовий запис №7916 та 17.01.1987 року видано повторно свідоцтво про народження серії [NUMBER] . Відповідно до витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію розірвання шлюбу за №00041197149 від 30.08.2023 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] , [INFO] розірвано, про що 30.06.1982 року Московським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, зроблено відповідний актовий запис №890. Прізвище дружини після розірвання шлюбу « [PERSON] ». 28.03.1987 року між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] укладено шлюб, про що 28.03.1987 року Дворцом бракосочетания «Орджоникидзевский» м. Харкова зроблено відповідний актовий запис №255 та видано свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] . Прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу « [PERSON] ». [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , про що 30.11.2021 року Суворовським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) складено актовий запис №1569 та 02.08.2023 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) видано повторно свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . Постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій №02-31/175 від 09.08.2023 року приватний нотаріус ХМНО Довгань О.І. відмовила [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку із пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) за №76187632 від 13.03.2024 року в Спадковому реєстрі 04.08.2023 року зареєстрована спадкова справа за №71040023 після смерті [INFO] [PERSON] , [INFO] . Відповідно до довідки №16-15 від 30.12.2021 року виданої відділом реєстрації місця проживання фізичних осіб Департаменту адміністративних послуг Херсонської міської ради [PERSON] , [INFO] , була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] з 22.09.2015 року та знята з реєстраційного обліку 30.12.2021 року у зв`язку зі смертю [INFO] . Відповідно до витягу з реєстру територіальної громади за №2024/002743780 від 19.03.2024 року [PERSON] , [INFO] має зареєстроване місце проживання з 05.04.2011 року за адресою: [ADDRESS] . V. Оцінка Суду. Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст. 13 ЦПК України). Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). При вирішенні цивільного спору суд керується Конституцією України, законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовує інші правові акти, враховує завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, особливості предмета спору та ціну позову, складність справи, її значення для сторін та час, необхідний для розгляду справи, покладення доведення обставин, які мають значення для справи, саме сторонами, права яких є рівними, як і покладення саме на кожну сторону ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій та з урахуванням меж заявлених вимог та заперечень та обсягу поданих доказів. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, які належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст.ст.1217, 1218 ЦК України). Частинами 1, 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Статтею 1261 передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця. За ч. ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що [INFO] померла спадкодавець [PERSON] . Її донька [PERSON] на час смерті матері зі спадкодавцем не проживала. За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Частиною 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як встановлено судом із наданих до суду матеріалів та доказів, [PERSON] 09.08.2023 року звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [INFO] [PERSON] , однак із пропуском шестимісячного строку визначеного законом для подання заяви. Спадкоємцю, який пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила вказаної статті можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року при розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини судам слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Згідно Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», вбачається що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Подібна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц, від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Як встановлено судом, позивач після смерті матері набула право на прийняття спадщини. У встановлений законом строк для прийняття спадщини позивач не звернувся із відповідною заявою, оскільки 24.02.2022 року відбулося вторгнення збройних сил рф на територію України у тому числі і на територію Херсонської області, що є загальновідомим фактом і не потребує додаткового доказування, з огляду на що позивач не мала можливості подати заяву про прийняття спадщини у строки визначені законом. Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно з ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Статтею 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Предметом доказування у справі є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Враховуючи, що Законодавець не визначив переліку причин, які є поважними при пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, суд у кожному конкретному випадку, виходячи з аналізу конкретних обставин пропуску строку, вирішує питання про те, чи є причина його пропуску поважною. Тобто, питання про поважність пропуску строків є оціночним. Поважність причин може залежати від таких обставин як поведінка заявника, інших осіб, так і від чинників, що не пов`язані з людським фактором. Так, причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: обставина, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення дій у визначений законом строк, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк, протягом строку, який пропущено, що підтверджується належними і допустимими засобами доказування. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для сторони на вчинення певної дій. Відповідно до ч. 2 ст. 82 ЦПК України обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування. В ході судового розгляду справи судом встановлено, що позивачем було пропущено строк на подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку із вторгненням в Україну збройних сил рф та встановленням на всій території України воєнного стану, а відтак суд вважає причини пропуску строку на подання заяви позивача про прийняття спадщини поважними. Крім того, також встановлено, що строк визначений законом позивачу на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини припав на 29 травня 2022 року, тобто у період дії воєнного стану і у цей період м. Херсон ще перебувало у військовій окупації рф. Враховуючи встановлене ст. 1270 ЦК України право спадкоємця у будь-який час протягом 6-місячного строку звернутися з заявою про прийняття спадщини і цей строк не може бути меншим та відсутність встановленого законом обов`язку спадкоємця передбачити на майбутнє неможливість звернення з такою заявою у зв`язку з непередбачуваними обставинами, з огляду на встановлені під час судового розгляду обставини, суд визнає поважними причини пропуску строку позивачкою для звернення із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину до нотаріуса і вважає за можливе визначити позивачці додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. З огляду на викладене позов підлягає задоволенню. VІ. Заходи забезпечення позову (заяви). Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися. VIІ. Розподіл судових витрат між сторонами. Позивачем не заявлено вимогу про стягнення судових витрат з відповідача.

Outcome: approved