Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-14 00:00:00

представник позивача [PERSON] звернулася в суд із позовом до відповідача [PERSON] , третіх осіб [PERSON] , Подільського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м.Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), в якому просила визнати [PERSON] батьком дитини [PERSON] , зобов`язати Подільський відділ державної реєстрації актів цивільного стану внести зміни про народження дитини [PERSON] до актового запису №270 від 19.02.2005 року, відповідно до рішення суду, де у відомості про батьківство вказати батьком дитини [PERSON] , виключивши відомості про [PERSON] . В обґрунтування позовних вимог покликалася на те, що відповідно до свідоцтва про народження батьком [PERSON] , [INFO] , записано [PERSON] , із яким на момент народження [PERSON] , його матір [PERSON] перебувала у шлюбі. Свого сина [PERSON] мати [PERSON] ще маленького залишила на виховання в сім`ї Бляхарських. Його виховувала бабуся [PERSON] мати [PERSON] . [PERSON] позивачу стало відомо, що біологічним батьком [PERSON] є [PERSON] . Для підтвердження даного факту було проведено генетична експертиза. Ухвалою від 09.05.2023 року позовну заяву було залишено без руху та в подальшому недоліки усунено. Ухвалою від 19.05.2023 року позов прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження із призначенням підготовчого провадження. 20.06.2023 року до суду надійшла заява Подільського відділу ДРАЦС у місті Києві, у якій представник третьої особи просила відмовити у задоволенні позовної заяви [PERSON] до [PERSON] , третя особа [PERSON] , Подільський відділ ДРАЦС у місті Києві про визнання батьківства. По суті заявлених вимог пояснила, що державна реєстрація народження [PERSON] , [INFO] , проведена відповідно до ст.133 Сімейного кодексу України. Зазначила, що для задоволення позовних вимог щодо визнання батьківства, необхідно спочатку виключити відомості про батька, [PERSON] з актового запису про народження [PERSON] . У підготовчому засіданні представник позивача заявила клопотання про залучення у справі співвідповідача [PERSON] та ухвалою суду від 07.08.2023 року клопотання було задоволено. Ухвалою суду від 07.09.2023 року підготовче провадження у справі було закрито, призначено справу до судового розгляду. Відповідач [PERSON] 23.10.2023 року подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, а також заяву про визнання позову. 13.11.2023 року та 24.01.2024 року до суду звернулася [PERSON] та у заяві повідомила про те, що вона є опікуном недієздатного [PERSON] , який визнаний недієздатним на підставі рішення Залізничного районного суду м.Львова від 02.02.2007 року. Також повідомила про те, що [PERSON] є інвалідом з дитинства та не здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Звернула увагу суду, що факт реєстрації шлюбу [PERSON] та [PERSON] та внесення відомостей про батька [PERSON] до державної реєстрації народження [PERSON] не відповідає дійсності, враховуючи вищенаведені обставини. Позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Ухвалою суду від 05.03.2024 року задоволено клопотання представника позивача адвоката Гавдяк І.Б. та залучено до участі у справі законного представника відповідача [PERSON] [PERSON] . Позивач у судове засідання не з`явився, був належно повідомлений про час та місце розгляду справи. У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала з підстав, викладених у позовній заяві, зауважила, що відповідач [PERSON] та законний представник відповідача [PERSON] [PERSON] позовні вимоги підтримали та просили їх задоволити. Законний представник відповідача [PERSON] [PERSON] у судове засідання не з`явилася, подала заяву у якій не заперечувала проти розгляду справи у її відсутності. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, подав заяву у якій просив розглядати справу у його відсутність. Представник третьої особи Подільського відділу ДРАЦС у місті Києві у судове засідання не з`явився, 01.01.2024 року подала заяву про розгляд справи без участі представника третьої особи, при розгляді справи покладається на рішення суду. За таких обставин, виходячи із 223 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу без участі осіб, які не з`явилися у судове засідання. Допитана у судовому засіданні як свідок [PERSON] пояснила, що вона є матір`ю відповідача [PERSON] та бабусею позивача [PERSON] . Коли останньому було приблизно півтори року, до свідка приїхала [PERSON] та залишила їй хлопчика із поясненнями, що це її внук. Свідок зазначила, що відразу відчула, що це її дитина. З допомогою дідуся хлопчика вона зробила довіреності на виїзд дитини за кордон із нею та протягом п`яти років вони із ним проживали в Португалії, оскільки вона там працювала. Коли повернулись в Україну, вона віддала дитину в школу. Свідок нічого дитині не розказувала про його батьків. [PERSON] називав її мамою, а її чоловіка, свого діда татом. Коли [PERSON] закінчив школу, свідок йому сказала про те, що [PERSON] є його батьком. Свідок зазначила, що ініціатива звернення до суду для визнання батьківства належить [PERSON] , її син [PERSON] такої ініціативи протягом усього часу не проявляв. Додала, що в її сина сім`ї немає. Також зазначила, що після того, як [PERSON] привезла їй дитину, свідок її більше не бачила. [PERSON] , який записаний батьком дитини вона не бачила ніколи. Заслухавши пояснення представника позивача, свідка, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд дійшов наступного висновку. Відповідно до ст.128 СК України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини. Позов про визнання батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 цього Кодексу. На підтвердження доводів своєї позовної заяви позивачем подано копію звіту про встановлення батьківства, оригінал якого оглянуто у судовому засіданні, відповідно до якого ймовірність батьківства [PERSON] щодо [PERSON] становить 99, 999998% (а.с.14). Відповідно до копії свідоцтва про народження [NUMBER] , виданого 19.02.2005 року відділом реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м.Києві, батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] (а.с.9). Виходячи із відомостей повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб, [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , зареєстрували шлюб 08.09.2004 року. 01.04.2024 року до актового запису внесено відомості про розірвання шлюбу на підставі рішення суду про розірвання шлюбу №369/12770/13 від 17.02.2014 року (а.с.144-146). Згідно відомостей повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження, [PERSON] народився [INFO] . У розділі «відомості про батька» зазначено [PERSON] , [INFO] , у розділі відомості про матір [PERSON] , [INFO] , у розділі підстава запису відомостей про батька актовий запис про реєстрацію шлюбу №661 від 08.09.2004 року. Державна реєстрація народження проведена відповідно до статті 133 Сімейного кодексу України (а.с.147,148). Таким чином, судом встановлено відсутність запису про батька дитини [PERSON] у книзі записів народжень за вказівкою матері, тобто відповідно до ст.135 СК України, що є передумовою звернення до суду із заявою про встановлення на підставі статті 128 СК України факту батьківства. Водночас, позивач просив суд зобов`язати відділ ДРАЦС внести зміни до акту про народження дитини, виключивши відомості про батька [PERSON] . Згідно змісту ст.136-138 СК України до осіб, які можуть оспорити батьківство належать: особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень, шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, діти-спадкоємці зазначеної вище особи у випадку, якщо він: помер до народження дитини і залишив нотаріусу заяву про невизнання свого батьківства, або помер після народження дитини, але за життя подав позов до суду про виключення свого імені з актового запису про народження, дружина або батьки (спадкоємці) після смерті особи, яка за життя не знала, що записана батьком дитини, жінка, яка народила дитину в шлюбі, звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Відповідно до ч.3 ст.136 СК України, оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Тобто, граничним моментом, до якого ще можна оспорити батьківство, є повноліття дитини. Оспорити батьківство після досягнення дитиною повноліття можна лише в тому випадку якщо відповідний актовий запис був зроблений до 1 січня 2004 року (постанова КЦС ВС від 30 листопада 2023 року у справі № 161/10712/21). Як встановлено, судом [PERSON] не входить до кола осіб, які можуть звертатися до суду із позовом про оспорення батьківства [PERSON] . Актовий запис про народження [PERSON] був зроблений після 01.01.2004 року, станом на день подання позову 22.03.2023 року позивач досяг повноліття, що унеможливлює звернення із таким позовом. За таких обставин, у суду відсутні підстави для задоволення позовних вимог [PERSON] про виключення відомостей про [PERSON] із актового запису про його народження, та як наслідок задоволення вимог про визнання [PERSON] батьком позивача, а відтак у позові слід відмовити. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: dismissed