Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-16 00:00:00

Представник [PERSON] звернувся до Печерського районного суду м. Києва з даним позовом, мотивуючи заявлені вимоги наступним. Позивач протягом періоду часу з 31.01.1980 р. по 28.03.2010 р. перебувала у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] . Рішенням Тячівського районного суду Закарпатської області від 28.03.2010 р. шлюб позивача було розірвано. 28.10.2007 р. позивач перебуваючи у Києві познайомилась з чоловіком старшим за віком, яким виявився [PERSON] , ветеран органів внутрішніх справ. [PERSON] оточив позивача турботою та підтримкою. Через нетривалий проміжок часу позивач погодилась проживати разом із [PERSON] , оскільки її сім`я з [PERSON] фактично розпалась. Позивач і [PERSON] проживали в кв. [ADDRESS] . Проживаючи разом однією сім`єю, без реєстрації шлюбу, у квартирі [PERSON] у м. Києві, позивач та її чоловік мали спільний бюджет, спільні витрати на придбання майна, також спільно брали участь у витратах на житло, вели спільне господарство. Разом проводили свята та їздили відпочивати. Допомога, яку [PERSON] надавав позивачу була постійною і основним джерелом для існування. Фактично позивач перебувала на утриманні [PERSON] [INFO] [PERSON] помер від пневмонії. Встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без укладення шлюбу та факту перебування позивача на утриманні [PERSON] протягом періоду часу з 01.11.2007 р. аж до смерті останнього необхідно, насамперед, для подальшої реалізації позивачем права на спадщину. [PERSON] не встиг скласти заповіт, за відомостями позивача будь- яких інших спадкоємців померлий не має. За таких обставин представник позивача просить суд встановити, що [PERSON] проживала однією сім`єю без реєстрації шлюбу із [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . тобто більш ніж п`ять років до часу відкриття спадщини.; встановити, що [PERSON] протягом періоду часу з 29.03.2010 р. по 04.03.2022 р. тобто більш як п`ять років до часу відкриття спадщини. Перебувала на утриманні [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . 12.12.2022 р. ухвалою судді Печерського районного суду м. Києва, на виконання положень ст. 31 ЦПК України, позовну заяву [PERSON] до Київської міської ради, третя особа: Шоста Київська Державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без укладення шлюбу та факту перебування особи на утриманні передано на розгляд за підсудністю до Шевченківського районного суду м. Києва. Провадження у справі відкрито 27.02.2023 р., відповідно до положень ст. ст. 19, 274 ЦПК України вирішено питання про її розгляд за правилами загального позовного провадження. Представником Київської міської ради направлено в адресу суду відзив на позов де вказано наступне. Як вбачається з позовної заяви, метою звернення до суду з позовом є намір [PERSON] у подальшому прийняти спадщину, яка залишилась після смерті [PERSON] та яка складається з квартири [ADDRESS] . Разом з тим, для набуття права на спадкування за законом на підставі ст. 1264 ЦК України необхідне встановлення двох юридичних фактів: а) проживання однією сім`єю із спадкодавцем; б) на час відкриття спадщини має сплинути щонайменше п`ять років, протягом яких спадкодавець та особа (особи) проживали однією сім`єю. Законодавством не встановлено переліку доказів, які можуть беззаперечно слугувати на підтвердження факту постійного проживання однією сім`єю разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, а тому особа, яка має на меті встановити такий факт є вільною у подачі доказів. Обов`язок доказування покладається на позивача. Проте, долучені до позову копії паспортів, посвідчення ветерана та протокол пред`явлення трупа для впізнання не доводять факт проживання однією сім`єю [PERSON] та [PERSON] . Покази ж свідків не можуть бути єдиною підставою для встановлення такого факту. За таких обставин представник відповідача просить відмовити у задоволенні позову. Третя особа не скористалась правом надати пояснення по суті спору. В судовому засіданні позивач, її представник підтримали заявлені вимоги, просили задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином. Третя особа також не направила свого представника в судове засідання. За таких обставин, з огляду на положення ст. 223 ЦПК України вважає за можливе розглянути справу по суті за відсутності представників відповідача та третьої особи. Вислухавши доводи [PERSON] , її представника, дослідивши наявні докази та надавши їм відповідну оцінку приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню частково, виходячи з наступного. Встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , який проживав за адресою [ADDRESS] . Як вказує позивач, після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне йому майно - квартиру [ADDRESS] . [PERSON] вказує, що проживала із [PERSON] , [INFO] , як чоловік і дружина без реєстрації шлюбу з 01.11.2007 р. до його смерті за адресою: [ADDRESS] . Так, позивач просить суд встановити такий факт, а також факт перебування її на утриманні [PERSON] з 29.03.2010 року по день його смерті з метою реалізацію права на спадщину в порядку ст. 1264 ЦК України, як спадкоємець четвертої черги та соціального захисту. За приписами ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом, відповідно до вимог ст. 1217 ЦК України. Так, під час розгляду справи не було встановлено обставин, які б свідчили про те, що [PERSON] зробив розпорядження щодо належного йому майна на випадок своєї смерті. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу ст. 1258 ЦК України). За положеннями ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. Так, як свідчать матеріали справи, [PERSON] , був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до статті 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. На підтвердження обставин, викладених у позові, [PERSON] надано докази сплати комунальних послуг за адресою: [ADDRESS] , що їх було здійснено як за життя [PERSON] так і після його смерті, медична документація спадкодавця за період 2010 - 2019 р.р., копія свідоцтва про його смерть. Як вбачається з матеріалів справи, саме [PERSON] , повідомила про зникнення співмешканця [PERSON] . В ході перевірки, проведеної Печерським УП ГУНП у м. Києві, проведено впізнання тіла за фотознімками на якому гр. [PERSON] впізнала свого співмешканця (довідка Печерського УП ГУНП у м. Києві від 01.09.2022 р., протокол пред`явлення особи трупа для впізнання за фотознімками від 01.08.2022 р.). Свідок [PERSON] повідомила, що знайома з позивачем років 7-8 і мешкає в сусідньому будинку та їй відомо, що [PERSON] проживає разом з [PERSON] без реєстрації шлюбу. Свідок [PERSON] зазначила в судовому засіданні, що позивач та [PERSON] з 2007 року проживали в кв. [ADDRESS] як чоловік і дружина та мали спільний бюджет. Будучи сусідкою, свідок неодноразово заходила до подружжя на чай та каву. Їй також відомо про придбання сім`єю автомобіля «Ланос». Зазначені обставини підтвердила і позивач [PERSON] , яку за її згодою було опитано під час розгляду справи по суті. Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 07 грудня 2020 року у справі № 295/14208/18-ц, від 03 березня 2021 року у справі № 127/28507/15 належними та допустимими доказами проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу є, зокрема: свідоцтва про народження дітей; довідки з місця проживання; свідчення свідків; листи ділового та особистого характеру тощо; свідоцтво про смерть одного із «подружжя»; свідоцтва про народження дітей, в яких чоловік у добровільному порядку записаний як батько; виписки з погосподарських домових книг про реєстрацію чи вселення; докази про спільне придбання майна як рухомого, так і нерухомого (чеки, квитанції, свідоцтва про право власності); заяви, анкети, квитанції, заповіти, ділова та особиста переписка, з яких вбачається, що «подружжя» вважали себе чоловіком та дружиною, піклувалися один про одного; довідки житлових організацій, сільських рад про спільне проживання та ведення господарства. Так, зважаючи на отримані під час розгляду справи докази, суд приходить до висновку, що [PERSON] та [PERSON] проживали однією сім`єю без укладення шлюбу. Разом з тим, за положеннями частин 1 , 2 статті 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. Проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення у них прав та обов`язків подружжя. Таким чином, наявні підстави зробити висновки, що взаємні права та обов`язки у [PERSON] та [PERSON] після розірвання шлюбу [PERSON] на підставі рішення Тячівського районного суду Закарпатської області від 28.03.2010 р. З іншого боку суд не знаходить підстав для задоволення позову в частині встановлення факту перебування [PERSON] на утриманні [PERSON] , що як зазначено позивачем необхідно для її соціального захисту, зважаючи на те, що Київська міська рада в розумінні чинного законодавства України є належним відповідачем при виникненні спору щодо спадщини в разі відсутності іншого спадкоємця крім особи, яка звернулась до суду. За таких обставин, позов [PERSON] підлягає задоволенню частково. Виходячи з наведеного,

Outcome: partial