Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-16 00:00:00

І. Зміст позовних вимог. У січні 2024 р. позивач звернулася до суду з позовом [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про солідарне ситягнення матеріальної шкоди у розмірі 46 423,00 грн. та судовий збір. В обгрунтування позовних вимог посилалася на те, що [INFO]. у [ADDRESS] сталось дві пожежі. Внаслідок другої пожежі помер [PERSON] , [INFO] , особа, що винна у виникненні пожежі. Під час гасіння пожежі працівниками ДСНС було затоплено квартиру [ADDRESS] , яка знаходиться поверхом нижче. Вказані факти підтверджуються актом про пожежу від [INFO]. о 16 год. 17 хв., актом про пожежу від [INFO]. о 18 год. 16 хв. та актом про залиття від 31.01.2023р. Позивач є власником квартири квартири та їй було завдано матеріальну шкоду. У листах відповідях позивачу повідомлено, що власник квартири невідомий, ніхто не має зареєстрованого місця проживання за цією адресою і також немає відмостей про спадкоємців [PERSON] . Позивачу стало відомо, що у [PERSON] є двоє синів: [PERSON] та [PERSON] , проте відсутні відомості щодо того чи визнані вони спадкоємцями. З наданих документів, квартира за вказаною адресою була приватизована у 2000 р. [PERSON] та оформлена в рівних долях на неї та її доньку [PERSON] . Також, позивачу стало відомо, що відносно нерухомого майна, яке приватизоване за заявою [PERSON] був вчинений правочин з відчуження нерухомого майна, а саме укладений договір купівлі-продажу, серія та номер № 277, виданик: ПН КМНО Ліпатова Л.А .. Наразі , відповідно до відомостей з Державного реєстру речових прав, власником квартири є [PERSON] . Вказує, що у зв`язку з тим, що до 30.06.2023р. відомості до державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень не були внесені, спираючись на надані Святошинською районною у м. Києві державною адміністрацією існують підстави стверджувати, що на момент залиття квартири її власниками були [PERSON] та [PERSON] , якими була приватизована квартира у 2000 році. Важжає, що саме вони , як власники нерухомого майна мають відшкодувати матеріальну шкоду в ситуації, що склалася. Просить позов задовольнити. ІІ. Заяви, клопотання та інші процесуальні рішення у справі. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 26.01.2024р. відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін . ІІІ. Позиції учасників судового провадження. Позивач у судовому засіданні позов підтримала та просила задовольнити з підстав викладених у позові. Відповідачі у судове засідання не з`явилися про місце, час та дату розгляду справи повідомлялися належним чином. Причини неявки суду не відомі. ІV. Фактичні обставини встановлені судом та норми права,які підлягають застосуванню та мотиви суду,щодо оцінки аргументів наведених учасниками справи. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд прийшов до висновку, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. Судом встановлено, що відповідно до договору дарування квартири, посвідченого приватним нотаріусом КМНО позивачу належить квартира [ADDRESS] /а.с.14/. Відповідно до акту про пожежу від [INFO]. о 16.20 год. за адресою [ADDRESS] , виявлено пожежу на 4 поверсі у квартирі [ADDRESS] на кухні в лівому куті від входу, в місці розташування газової плити. Виявлено загиблих на місці пожежі одна особа [PERSON] , [INFO] /а.с.16-17/. Відповідно до акту про пожежу від [INFO]. о 18.16 год. за адресою [ADDRESS] , виявлено пожежу на 4 поверсі у квартирі [ADDRESS] в житловій кімнаті прямо від входу в місці розташування дивану/а.с.18/. Відповідно до акту про залиття від 31.01.2023р. встановлено, що при візуальному огляді виявлено у даній квартирі сталося залиття [INFO]. з вище розташованої квартири внаслідок пожежі у квартирі [ADDRESS] /а.с.19/ Відповідно до висновку про вартість майна, сума збитку нанесеного замовнику в результаті пошкодження водою належного йому майна - квартири [ADDRESS] складає 46 423,00 грн./а.с.20/. Листом Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації повідомлено, що відповідно до відомостей відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації, станом на 21.03.2023р. за адресою: [ADDRESS] , місце проживання жодної особи не зареєстровано/а.с.21/. Відповідно до листа Управління (центр) надання адміністратвиних послуг від 04.04.2023р. № 107-36/В-10-7 повідомлено, що для отримання відомостей про власника об`єкту нерухомого майна з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно необхідно особисто звернутись до будь-якого Центру надання адміністративних послуг м. Києва з необхідним переліком документів/а.с.22-24/. Листом Святошинського районного управління ГУ ДСНС України у м. Києві повідомлено, що відомості стосовно власника квартири [ADDRESS] у Святошинському РУ ГУ ДСНМ у м. Києві відсутні; відомості про осб, які зареєстровані в квартирі [ADDRESS] відсутні; відсутні підтверджуючі документи про право власності на квартиру [ADDRESS] та відсутні відомості про спадкоємців на вказану квартиру/а.с.25/. Відповідно до довідки за жовтень 2000р. у квартирі за адресою [ADDRESS] були зареєстровані [PERSON] , 1959 р.н., [PERSON] , 1987 р.н./а.с.26/. У той же час, за відомостями Реєстру територіальної громади м.Києва за адресою [ADDRESS] жодної особи на день подання позову не значиться/а.с.33/. Відповідно до розпорядження органу приватизації № 3171 від 30.10.2000р. прохання наймача [PERSON] про передачу квартири за адресою [ADDRESS] задоволено і передано вказану квартиру у приватну власність/а.с.30/. Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Згідно п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим права фізичної або юридичної особи, а також шкода задана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. За статтею 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до частин 1, 5, 6 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. При вирішенні спорів про відшкодування шкоди за ст. ст. 1166, 1167 ЦК України доказуванню підлягає: факт спричинення шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди і його вина, причинний зв`язок між протиправною дією та негативними наслідками. Відсутність хоча б одного з таких елементів виключає відповідальність за заподіяння шкоди. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. З досліджених матеріалів справи встановити власника квартири за адресою [ADDRESS] є неможливим. Слід зазначити, що позивачем долучено відповідь КП КМР «КМ БТІ» № 062/14від 01.04.2024р.де повідомлено, що за даними реєстрових книг КП КМР «Київське міське БТІ» об`єкт нерухомого майна за адресою: [ADDRESS] на праві приватної власності зареєстровано за [PERSON] . Однак, у судовому засіданні позивач повідомила, що їй відомо, що [PERSON] померла за рік до пожежі. Відповідно до Листа ВССУ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» у разі пред`явлення позову до неналежного відповідача суд за клопотанням позивача, не припиняючи розгляду справи, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред`явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача (ст. 33 ЦПК) (на даний час 51 ЦПК України). Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача, суд повинен відмовляти у задоволенні позову. Під час розгляду справи справи стороною позивача не було доведено вину відповідачів по справі. Матеріали справи не містять доказів на підтвердження вини відповідачів. Враховуючи наведене, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню, оскільки не надано доказів та судом не встановлено власника квартири [ADDRESS] , який би мав відшкодувати завдану шкоду позивачу. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed