Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-02 00:00:00

позивач [PERSON] звернулась до суду із позовом до [PERSON] , Виконавчого комітету Довгинцівської районної у місті ради, третя особа Виконавчий комітет Саксаганської районної у місті ради, як орган опіки та піклування, про надання додаткового строку у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті племінника [PERSON] , померлого [INFO] , посилаючись на поважність пропуску строку. В обґрунтування позову зазначила, що [INFO] помер її племінник [PERSON] . Йому на праві приватної власності належала квартира, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . У зв`язку з тим, що [PERSON] за життя заповіт не складав, спадщина приймається за законом. [PERSON] є єдиним спадкоємцем третьої черги за законом, після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , як рідна тітка спадкодавця, інші спадкоємці першої та другої черги відсутні. Однак, позивач не подала заяву про прийняття спадщини після смерті племінника [PERSON] , який помер [INFO] , у встановлений ст. 1270 ЦК України, строк з декількох підстав. По-перше, всіма право установчими документами та документами, які підтверджують факти родинних відносин, а також свідоцтвом про смерть, заволоділа [PERSON] , за заявою якої приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального кругу Болозенко Т.О. і була відкрита спадкова справа. [PERSON] подаючи заяву про прийняття спадщини, вважає себе спадкоємцем четвертої черги, згідно зі ст. 1264 ЦК України. У відповідності до ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш, як п`ять років, до часу відкриття спадщини. Однак, [PERSON] не може бути спадкоємцем четвертої черги, оскільки зі спадкодавцем не проживала однією сім`єю не менше ніж, як п`ять років, до часу відкриття спадщини, тому що відповідно рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 13.01.2022 у справі №212/8811/21 [PERSON] розірвала шлюб з [PERSON] лише в січні 2022 року. У рішенні суду також зазначено, що шлюбні стосунки між [PERSON] та [PERSON] припинені з квітня 2021 року. За таких обставин відповідач не може бути спадкоємцем за законом. По-друге, позивач є інвалідом 2-ї групи. Відповідно до довідки з інвалідності вона є непрацездатною. 2-гу групу інвалідності їй надали, так як вона хворіє на психічне захворювання. У силу свого психічного захворювання вона не в повному обсязі розуміє свої дії. Тому у отриманні нею документів для нотаріуса, поїздки до нотаріуса здійснюються лише з її родичами, які її опікають. З урахуванням цього, [PERSON] із-за непереборних сил, які не залежать від її волі, пропустила строк подачі заяви про прийняття спадщини. Ураховуючи зазначене, позивач просить суд визнати причину пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини поважною та задовольнити заявлені вимоги. Ухвалою суду від 14 грудня 2023 року вказану цивільну справу прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання, витребувано завірену копію спадкової справи. 25 грудня 2023 року відповідач [PERSON] скористалась правом подання відзиву та до суду було подано відзив на позовну заяву. З якого вбачається, що відповідач не згодна з позовними вимогами позивача та просить відмовити останній у задоволенні позову, так як матеріалами справи не доведено, що строк пропущено з поважних причин. Ухвалою від 12 січня 2024 року витребувано докази у справі. Протокольною ухвалою від 30 січня 2024 року підготовче судове засідання закрите те призначено справу до судового розгляду. У судовому засіданні представник позивача - адвокат Примаков К.О. заявлені позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд їх задовольнити. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні не визнала позовні вимоги позивача та просила суд відмовити у задоволенні позову з підстав, викладених у позові. Представник відповідача - адвокат Чепурнова О.В. у судовому засіданні заперечувала проти позовних вимоги позивача та просила суд відмовити у задоволенні позову з підстав, викладених у позові. Представник виконавчого комітету Довгинцівської районної\~в місті\~ради Табаровець Н.В. надала до суду заяву про розгляд справи без участі представника виконкому, при винесенні рішення покладаються на розсуд суду. Представники виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради, як органу опіки та піклування, [PERSON] та [PERSON] , кожна окремо, надали до суду заяви про розгляд справи без участі представника виконкому, при винесенні рішення покладаються на розсуд суду. Допитаний в якості свідка [PERSON] суду пояснив, що [PERSON] це його двоюрідний брат, їх матері рідні сестри. [PERSON] це дівчина брата. Про смерть [PERSON] йому повідомив [PERSON] та дав номер телефону [PERSON] . [PERSON] захоронили біля бабусі, але від початку хотіли хоронити біля його матері у с. Широке. При влаштуванні похорон матеріальної допомоги вони не потребували. Після похорон з [PERSON] він не спілкувався. В подальшому йому зателефонувала начальниця [PERSON] та попросила її не турбувати, бо це погано впливає на стан [PERSON] . Зазначив, що у його матері [PERSON] пожиттєва 2 група інвалідності у зв`язку з психічним захворюванням, також вона хворіє на рак прямої кішки, тому на похоронах її не було. Приблизно через місяць від похорон, він почав розмовляти з матір`ю про оформляння спадку. Вони звернулися до нотаріуса з приводу прийняття спадщини, їм дали перелік документів для підтвердження родинного зв`язку, оскільки в документах містились помилки в написанні. Також з [PERSON] намагався зв`язатися [PERSON] для отримання документів. Заява про прийняття спадщини була подана після 6 місяців. У Вайбері з [PERSON] списувався лише з приводу фото брата, за документи не питав. Допитана в якості свідка [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що вона є дружиною [PERSON] , [PERSON] це мати її чоловіка. [PERSON] бачила один раз, вона проживала з двоюрідним братом чоловіка [PERSON] . З [PERSON] вона не встигла познайомитися, але знає, що її чоловік та його брат разом зростали, тому що, коли [PERSON] захворіла, то [PERSON] переїхав жити до тітки та брата. [INFO] чоловік дзвонив братові привітати з днем народження, але слухавку він не взяв. Через певний час у соціальних мережах чоловіку повідомив їх спільний друг, що [PERSON] помер. Потім від друзів, вони дізналися, що [PERSON] не хотіла говорити [PERSON] про смерть [PERSON] . Згодом чоловікові дзвонила начальниця [PERSON] та просила не дзвонити їй, так як [PERSON] на неї погано впливає. Вчасно не змогли подати заяву до нотаріуса, так як довго збирали документи та отримали їх вже після спливу 6 місяців. Чоловік дзвонив [PERSON] зі свого номеру. Допитаний в якості свідка [PERSON] суду пояснив, що [PERSON] це його найкращий друг, [PERSON] його брат. Просили [PERSON] дати документи про смерть матері [PERSON] , щоб можна було його поховати поряд. [PERSON] документів не давала для оформлення спадщини. При розмовах щодо документів [PERSON] з [PERSON] він був присутній. Вони півтора місяці дзвонили [PERSON] , але без шансів, потім вона взагалі перестала брати слухавку. Вислухавши думки представника позивача, відповідача та її представника, допитавши свідків та дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази у їх сукупності, вирішуючи спір в межах заявлених позовних вимог і на підставі наданих сторонами доказів, суд вважає позовні вимоги доведеними і обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню з таких підстав. Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Як встановлено\~судом,\~ [INFO] помер [PERSON] (а.с. 10 копія свідоцтва про смерть). Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді квартири за адресою: [ADDRESS] . Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини перша, друга статті 1220 ЦК України). Згідно із частиною першою статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). У відповідності до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно зі ст. 1262 ЦК України, у другу чергу право на спадкування за законом мають гідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Відповідно до ст. 1263 ЦК України, у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. [PERSON] є єдиним спадкоємцем третьої черги за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , як рідна тітка спадкодавця (а.с. 12 копія свідоцтва про народження [PERSON] , а.с. 13 копія свідоцтва про укладення шлюбу, а.с. 14 копія свідоцтва про народження сестри [PERSON] [PERSON] , а.с. 52-54 повні витяги з державних реєстрів, зроблених приватним нотаріусом Болозенко Т.О.). Інші спадкоємці першої та другої черги відсутні. Позивач, як спадкоємець третьої черги за законом, звернулася до приватного нотаріуса Болозенко Т.О. з відповідною заявою про прийняття спадщини після смерті племінника [PERSON] , однак постановою приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Болозенко Т.О. від 25 жовтня 2023 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру за адресою:\~ [ADDRESS] , після померлого [INFO] [PERSON] у зв`язку з тим, що заявницею [PERSON] не подано документів, необхідних для вчинення нотаріальної дії, а саме на надано документів, що підтверджують факт прийняття спадщини за законом протягом строків, встановлених ст. 1270 Цивільного кодексу України (6 місяців) (а.с. 49 копія заяви, а.с. 18-19 та 55 копії постанови). За матеріалами спадкової справи №36/2023, наданої на виконання ухвали суду від 14 грудня 2023 року, заведеної після смерті [INFO] [PERSON] , із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті останнього, окрім позивача, звернулася відповідач [PERSON] (а.с. 41 копія заяви). Однак, [PERSON] приватний нотаріус Криворізького районного нотаріального округу Болозенко Т.О. листом від 04.05.2023 за вих.\~№124/02-14 повідомила, що про неможливість вважати відповідача спадкоємцем четвертої черги за законом після померлого [PERSON] , оскільки відсутні докази, що підтверджують прийняття нею за відповідними підставами спадкового майна. Тому відсутня можливість видати свідоцтво про право на спадщину за законом (а.с. 48 копія листа). Інших заяв матеріали спадкової справи не містять (а.с. 41-55). Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. За загальним правилом, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцемпостійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які пов`язані, зокрема, з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, тривала хвороба спадкоємців є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Позивач, як на підставу поважності пропуску строку подання заяви для прийняття спадщини до нотаріальної контори, в тому числі послалась на те, що вона є інвалідом 2-ї групи з 01.03.2018. Відповідно до довідки з інвалідності вона є непрацездатною. 2-гу групу інвалідності їй надано, так як вона хворіє на хронічний психічний розлад (органічний розлад особистості) з 2000 року (а.с. 8 копія довідки МСЕК, а.с. 9, 70 копії довідок з КП «КБЛзНПД» ДОР»). У силу свого психічного захворювання вона не в повному обсязі розуміє свої дії. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України). Згідно зі статтею 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. У зв`язку\~з викладеним,\~оскільки позивач\~пропустила встановлений\~законом строк\~подачі заяви\~з поважних\~причин,\~тому що\~тривалий час\~страждає на хронічний психічний розлад, суд доходить висновку про задоволення позову та вважає можливим встановити позивачу додатковий строк для надання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті племінника [PERSON] . Його тривалість слід визначити в три місяці з моменту набрання рішенням законної сили, що є достатнім для надання такої заяви. На підставі\~вищевикладеного та\~

Outcome: approved