Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-09 00:00:00

[PERSON] звернулася до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області з позовною заявою до [PERSON] , Новоолександрівської сільської ради Дніпропетровського району Дніпропетровської області про визнання права власності на частину будівельних матеріалів. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 06.05.1966 року [PERSON] та [PERSON] зареєструвала шлюб. Під час шлюбу народилися двоє дітей: [PERSON] та [PERSON] . На прикінці 80-х років родина вступила до садового товариства «Садівник» та отримала в користування для ведення садівництва земельну ділянку [ADDRESS] . Протягом 5 років спільними зусиллями та за спільні кошти родини, на вказаній земельній ділянці було побудовано домоволодіння. 10.02.1995 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано. Позивач зазначає, що між нею та [PERSON] була досягнута домовленість про те, що він буде займатися узаконенням побудованої дачі, а їх діти будуть продовжувати користуватися нею, а в подальшому оформлять право власності на вищевказане домоволодіння. 14.06.1996 року [PERSON] зареєстрував шлюб з [PERSON] . Під час шлюбу з [PERSON] дачний будинок був реконструйований, були проведені перебудови та надбудови, і на сьогоднішній день є закінченим будівництвом. [INFO] [PERSON] помер. Після його смерті позивачу стало відомо про наявність заповіту, відповідно до якого [PERSON] заповів [PERSON] та [PERSON] по житлового будинку [ADDRESS] та земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] . У зв`язку з тим, що частина домоволодіння була побудована у 1990 році, тобто в період перебування [PERSON] та [PERSON] у шлюбі, позивачка просить суд визнати право власності на частину будівельних матеріалів, використаних на будівництво будівлі. Ухвалою судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області Борисова С.А. від 09.06.2016 року, відкрито провадження по справі та призначено до розгляду. Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 26.09.2016 року залучено до справи в якості третьої особи [PERSON] . На підставі розпорядження керівника апарату суду Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області Неклеси О.В. «Щодо призначення повторного автоматичного розподілу справ» №12-р від 25 квітня 2017 року, у зв`язку із закінченням повноважень у судді [PERSON] , проведено повторний автоматизований розподіл справи №175/2136/16-ц. Ухвалою судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області Воздвиженського О.Л. від 20.07.2017 року справу №175/2136/16-ц прийнято до провадження. Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.09.2017 року справу №175/2136/16-ц передано у провадження судді Новік Л.М., у зв`язку з закінченням терміну повноважень судді Воздвиженського О.Л. Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 03.12.2018 року залучено в якості позивача у цивільній справі №175/2136/16-ц, правонаступника [PERSON] - [PERSON] . Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 03.12.2018 року призначено судову експертизу та зупинено провадження по справі №175/2136/16-ц. Ухвалою судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області Новік Л.М. від 12.12.2019 року провадження по цивільній справі №175/2136/16-ц відновлено. 23.06.2020 року [PERSON] надіслав на адресу суду уточнену позовну заяву, в якій просить суд визнати право власності на частину будівельних матеріалів, використаних на будівництво даної частини будівлі. Також зазначив, що згідно висновку експерта №230/231-19 від 30.10.2019 року за результатами будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи, ринкова вартість будівлі складає 916651 грн, у зв`язку з чим вартість частки складає 458280 грн 50 коп. 07.12.2020 року [PERSON] подала відзив на уточнений позов, в якому просила відмовити у задоволенні позовної заяви, посилаючись на те, що жодних спорів щодо поділу майна подружжя за життя [PERSON] та [PERSON] не було. Крім того, позивачем обрано неналежний спосіб захисту, оскільки спірне майно має статус самочинного будівництва та не є незакінченим будівництвом. 04.03.2021 року позивач надіслав відповідь на відзив, в якому зазначив, що після розірвання шлюбу між [PERSON] та [PERSON] були досягнуті домовленості з приводу земельної ділянки та домоволодіння. Проте після смерті [PERSON] , з`ясувалося про наявність заповіту, у зв`язку з чим домовленості не виконані, а права [PERSON] порушені. 06.04.2021 року [PERSON] подала заперечення, в яких зауважує на тому, що жодних доказів на підтвердження того, що за життя між [PERSON] та [PERSON] існували якість домовленості, позивачем не надано. На підставі розпорядження керівника апарату Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 23.03.2023 року з причини відсторонення від здійснення правосуддя судді Новік Л.М., проведено повторний автоматизований розподіл справи №175/2136/16-ц (провадження 2/175/866/16). Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.03.2023 року справу №175/2136/16-ц передано у провадження судді Журавель Т.С. Ухвалою судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 29.03.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та призначено підготовче засідання. Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 21.08.2023 року відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про закриття провадження. Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 23.11.2023 року [PERSON] залучено в якості третьої особи. Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 22.01.2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач в судовому засіданні позовну заяву підтримав, просив задовольнити у повному обсязі. Представник відповідача [PERSON] просила відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. Представник Новоолександрівської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області та треті особи в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. В судовому засіданні був допитай свідок [PERSON] , який підтвердив, що померлі [PERSON] та [PERSON] разом будували будинок. Також зазначив, що [PERSON] жодного відношення до будівництва будинку не має. Заслухавши думку позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне. Згідно копії свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого 27.07.1971 року, [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб 06.05.1966 року, про що в було зроблено актовий запис №606 у ЗАЦС Кіровського району м. Свердловськ. Прізвище чоловіка та дружини після реєстрації шлюбу [PERSON] та [PERSON] . На підставі рішення VI сесії ХХІІ скликання Новоолександрівської сільської ради від 15.11.1995 року, [PERSON] передано у приватну власність земельну ділянку, площею 0,053 га, яка розташована на території садового товариства «Садівник» Новоолександрівської сільської ради, діл. №105 з цільовим призначенням «для садівництва», що підтверджується державним актом на право приватної власності на землю серії ДП №008813. Як вбачається з технічного паспорту на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , виготовленого станом на 27.02.2006 року, власником садибного (індивідуального) житлового будинку вказаний [PERSON] . За даними технічної документації на домоволодіння [ADDRESS] та даним візуально-інструментального дослідження на земельній ділянці загальною площею 668 кв.м. розташовані наступні будівлі та споруди: ???Житловий будинок літ.«А-2ж»; ???Цокольний поверх ЦП; ???Прибудова літ. «а» -1999 року забудови; ???Прибудова літ. «А1» - 1999 року забудови; ???Ганок ; ???Навіс літ. «а1» ; ???Сарай літ. «Б»-2003 року забудови; ???Погріб ПГ; ???Колодязь К; ????Зливна яма- 1990 року забудови; ????Сарай літ. «В» -2000 року забудови; ????Сарай літ. «Г»; ????Сарай літ. «Д»; ????Споруди: ворота № [NUMBER] , огорожі №1,2,3, замощення I,II. Відповідно до висновку експерта №230/231-19 від 30.10.2019 року за результатами проведення судової будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи, відповідно до об?ємно - планувальних, конструктивних і архітектурних вирішень, вимог до безпеки експлуатації, протипожежних, санітарно - гігієнічних вимог та інженерного обладнання, домоволодіння, яке розташоване за адресою: [ADDRESS] , відповідає вимогам нормативних актів та норм, які пред?являються до житлової забудови житлових будинків (домоволодінь) та придатне до експлуатації за його функціональним призначенням. Згідно відповіді директора Бюро технічної інвентаризації за вих. №639 від 04.06.2015 року, свідоцтво про право власності на нерухоме майно на ім`я [PERSON] не виготовлялося. 10.02.1995 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Кіровської районної ради народних депутатів міста Дніпропетровська, про що зроблено актовий запис №56, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серії [NUMBER] , виданого 05.06.1995 року. Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданого відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Жовтневої районної ради народних депутатів м. Дніпропетровська, [PERSON] зареєстрував шлюб з [PERSON] , про що 14.06.1996 року зроблено актовий запис №353. [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим відділом по справам населення та міграційної служби МВС Ізраїля у місті Тель-Авів від 21.05.2015 року. За заявою [PERSON] після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на підставі заповіту, посвідченого першим секретарем з консульських питань Посольства України в Державі Ізраїль за №6164/19-570-113 з/г-21 від 14.01.2015 року, до складу якої увійшла, зокрема, земельна ділянка за адресою: [ADDRESS] . Рішенням Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 04.12.2019 року за [PERSON] визнано право власності на частину земельної ділянки площею 0,053 га по [ADDRESS] , яка знаходиться на території Новоолександрівської сільської ради, що належала [PERSON] на підставі Державного акту серії ДП ДН №008813. Відповідно до договору дарування частки земельної ділянки від 04.04.2023 року, зареєстрованого в реєстрі за №220, [PERSON] безоплатно передала у власність частки земельної ділянки [ADDRESS] , [PERSON] . Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Соборним районним у місті Дніпрі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області від 15.09.2017 року, [PERSON] померла [INFO] , про що зроблено актовий запис №862. Після смерті [PERSON] її правонаступником став [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 27.11.1976 року, [PERSON] народився [INFO] , про що зроблено актовий запис №3346. Батьком записаний [PERSON] , матір`ю [PERSON] . Вирішуючи спір по суті, суд виходить з наступного. Згідно ст. ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до вимог статей 328 та 329 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. За змістом зазначених норм матеріального права до прийняття новоствореного нерухомого майна до експлуатації та його державної реєстрації право власності на це новостворене нерухоме майно як об`єкт цивільного обороту не виникає, у такому випадку особа є власником лише матеріалів, обладнання, які були використані в процесі цього будівництва (створення майна). Позивачка звернулася до суду з вимогою про визнання права власності на частину будівельних матеріалів, оскільки вона разом з [PERSON] будувала будинок, який не прийнятий в експлуатацію відповідно до законодавства. \~ \~ \~ \~Відповідачем у справі є [PERSON] та Новоолександрівська сільська рада Дніпропетровського району Дніпропетровської області. \~ \~ \~ \~В подальшому ухвалами Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області [PERSON] та [PERSON] залучено до справи в якості третіх осіб. Суд звертає увагу на те, що положеннями статті 175 ЦПК України встановлено, що викладаючи зміст позовної заяви, саме позивач визначає коло відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги. У відповідності\~до ст.\~50\~ЦПК України,\~позов може\~бути пред`явлений\~спільно кількома\~позивачами або\~до кількох\~відповідачів.\~Кожен із\~позивачів або\~відповідачів щодо\~другої сторони\~діє в\~цивільному процесі\~самостійно. Участь\~у справі\~кількох позивачів\~і (або)\~відповідачів (процесуальна\~співучасть)\~допускається,\~якщо: 1)\~предметом спору\~є спільні\~права чи\~обов`язки кількох\~позивачів або\~відповідачів; 2)\~права та\~обов`язки кількох\~позивачів чи\~відповідачів виникли\~з однієї\~підстави; 3) предметом спору є однорідні права і обов`язки. Згідно ст. 51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. Суд звертає увагу на те, що права, передбачені ЦПК України щодо третьої особи і відповідача, є різними за своїми значеннями та впливом на процес; права відповідача значно ширші прав третьої особи. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 25 червня 2019 року у справі № 910/17792/17 вказала, що підставою для вступу (залучення) в судовий процес такої третьої особи є її заінтересованість у результатах вирішення спору ймовірність виникнення в майбутньому в неї права на позов або пред`явлення до неї позовних вимог зі сторони позивача чи відповідача. Водночас предмет спору повинен перебувати за межами цих правовідносин, інакше така особа може мати самостійні вимоги на предмет спору. Для таких третіх осіб неможливий спір про право з протилежною стороною у зазначеному процесі. Якщо такий спір допускається, то ця особа повинна мати становище співвідповідача у справі, а не третьої особи. На відміну від третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, відповідач це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси, і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами. Судом встановлено, що [PERSON] помер [INFO] , після смерті якого відкрилася спадщина. З матеріалів спадкової справи вбачається, що на момент звернення позивача [PERSON] до суду, був спадкоємець, який прийняв спадщину, у зв`язку з чим Новоолександрівська сільська рада Дніпровського району Дніпропетровської області є неналежним відповідачем у даній справі. Крім того, [PERSON] набула право власності на земельної ділянки, на якій розташовані спірні будівельні матеріали лише рішенням Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 04.12.2019 року, а в подальшому відчужила належну їй частину земельної ділянки [PERSON] . Таким чином, предмет даного позову безпосередньо стосується прав власників земельної ділянки, на якій розташовані спірні будівельні матеріали. За результатами розгляду справи суд ухвалює рішення, в якому робить висновок про задоволення позову чи відмову в задоволенні позову, вирішуючи питання про права та обов`язки сторін (позивача та відповідача). При цьому при пред`явленні позову не до всіх відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів. Суд зобов`язаний вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і стосовно тих відповідачів, які зазначені у ньому.\~ Пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі №523/9076/16-ц (провадження №14-61цс18). На підставі викладеного, враховуючи, що вимоги позивача безпосередньо стосуються прав та обов`язків третіх осіб, які є власниками земельної ділянки, на якій розташовані спірні будівельні матеріали, суд доходить висновку, що даний спір не може бути розглянутий судом, оскільки останні мали бути залучені до справи в якості співвідповідачів, а не третіх осіб. При цьому розгляд справи за відсутності всіх належних відповідачів позбавляє суд можливості зробити висновок щодо обґрунтованості або необґрунтованості позовних вимог по суті, у зв`язку з чим позовна заява задоволенню не підлягає.

Outcome: dismissed