Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-17 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовною заявою до відповідача, в якій просить визначити [PERSON] , [INFO] , додатковий строк, терміном три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . В обґрунтування позовних вимог зазначає, що після смерті її діда залишилося спадкове майно, спадкоємцем якого за заповітом є вона. З 2019 року позивач проживає у Німеччині, після смерті дідуся зверталась за консультацією до консульського відділу Посольства України в Німеччині, щодо порядку прийняття спадщини, та нею було отримано відповідь в якій зазначено, що строк прийняття спадщини на час дії воєнного стану зупиняється, однак при зверненні її представника до нотаріальної контори стало відомо, що строк для прийняття спадщини зупиняється на час дії воєнного стану не більше ніж на 4 місяці та з`ясувалося, що 6-ти місячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини пропущений, тому змушена звернутися до суду з даним позовом. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, її представник адвокат Дегтярчук І.О. надала заяву про розгляд справи за її відсутності, на задоволенні позовних вимог наполягала з наведених у позові підстав. Представник відповідача Лозівської міської територіальної громади в особі Лозівської міської ради Харківської області Кушнір О.Г. в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, вирішення справи залишила на розсуд суду. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали справи, дослідивши надані до суду докази у їх сукупності було встановлено наступні факти та відповідні ним правовідносини. Як вбачається з свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 01.02.2022 року, [PERSON] , помер [INFO] , який на день смерті проживав за адресою: [ADDRESS] (а.с.7). Після його смерті залишилось спадкове майно квартира, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Зазначена квартира належала спадкодавцю: 1/2 частина на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Лозівською міською радою Харківської області, 13 грудня 2006 року; 1/2 частина на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого [PERSON] , приватним нотаріусом Лозівського міського нотаріального округу Харківської області, 05 грудня 2014 року, за реєстром №2083.(а.с.18-22). За життя, 05.12.2014 року, [PERSON] склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Лозівського міськрайонного нотаріального округу Харківської області Руденко Т.В., зареєстрований в реєстрі за №2084, яким заповів [PERSON] після його смерті все належне майно та квартиру, розташовану за адресою: [ADDRESS] .(а.с.14). Згідно свідоцтва про укладання шлюбу 09.03.2019 року [PERSON] змінила прізвище з дошлюбного « [PERSON] » на шлюбне « [PERSON] ».(а.с.10-13). Згідно заяви №125/01-16 приватного нотаріуса Лозівського районного нотаріального округу Харківської області Руденко Т.В. від 08.04.2024, спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась. (а.с.56-57). Частиною 2 ст.1220\~ЦК України передбачено, що часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Згідно до ст.1216 ЦК України, спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1217\~ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно зі статтею 1233\~ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Згідно статті 1223\~ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Відповідно до ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. 13.12.2023 року представник [PERSON] , [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Лозівського районного нотаріального округу Харківської області Курявської О.О. з заявою про прийняття та оформлення спадку, після смерті [PERSON] , але останній було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій, в зв`язку з тим, що вона пропустила встановлений Законом шестимісячний строк для прийняття спадщини (а.с.16). Статтею 1270\~ЦК України встановлено строк для прийняття спадщини у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч.1 ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Як вбачається з матеріалів справи, позивач пропустила строк для прийняття спадщини у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану 24.02.2022 з 05-30 год., та у зв`язку із суперечливим положенням закону щодо перебігу строку для прийняття спадщини, які протягом відведеного для прийняття спадщини періоду часу декілька разів кардинально змінювалися таким чином, що були непередбачуваними для спадкоємиці та в кінцевому етапі мали своїм наслідком пропущення строку для подачі заяви про прийняття спадщини. З правових позицій пункту\~24\~Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~30.05.2008\~року №7\~«Про судову\~практику у\~справах про\~спадкування» вбачається, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно правової позиції яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 6 вересня 2017 року у справі №6-496цс17, у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81\~ЦПК України докази в їх сукупності, враховуючи свободу заповіту [PERSON] , як фундаментальний принцип спадкового права, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем [PERSON] поважними та визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved