Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-09 00:00:00

В провадженні суду відповідно до ухвали про прийняття позовної заяви та відкриття провадження у справі, постановленої 29.12.2023 року, перебувала цивільна справа з єдиним унікальним № 631/1723/23 за позовом [PERSON] , від імені та інтересах якого діє адвокат Мякота Т. М., до ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «СІТІ ФІНАНС», із залученням до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: приватного нотаріусу Житомирського міського нотаріального округу Горая О. С. і приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Клименка Р.В.,- «Про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню», яка розглядалась за правилами загального позовного провадження (а. с. 21 - 26). На обґрунтування своїх вимог сторона позивача зазначила, що 23.09.2020 року приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Клименком Р. В. було відкрито виконавче провадження № 63108190 на підставі виконавчого напису, вчиненого 14.09.2020 року приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Гораєм О. С., на кредитному договорі, який не був безспірним та не був нотаріально посвідчений. У зв`язку із цим просили визнати виконавчий напис № 46605,\~вчинений14.09.2020 року приватним\~нотаріусом Житомирського\~міського нотаріального\~округу Гораєм\~О.\~С., щодо стягнення з\~ [PERSON] на користь ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «СІТІ ФІНАНС», заборгованості у загальній сумі 51997,03 гривень, таким, що не підлягає виконанню, а також вирішити питання про розподіл судових витрат у сумі 12000,00 гривень (витрати на оплату правової допомоги) та 1073,60 гривень (сплачений судовий збір) (а. с. 1 - 4). Також, представником позивача [PERSON] - адвокатом Мякотою Т. М., яка діє за ордером (серії ВІ № 1185302), виданим 13.12.2023 року на підставі договору про надання правової допомоги (Договору про надання правничої (правової) допомоги № 119/23 від 12.12.2023 року), укладеного між нею та [PERSON] , а також свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю (серії ПТ № 1646), виданого 21.03.2017 року Радою адвокатів Полтавської області на підставі рішення № 4, подано заяву «Про забезпечення позову», яку зареєстровано за вхідним № 12/24-вх від 03.01.2024 року із наданням автоматизованою системою документообігу суду єдиного унікального № 631/1723/23 (провадження № 2-з/631/1/24), та ухвалою, постановленою 10.01.2024 року, вжито заходи забезпечення позову шляхом зупинення стягнення на підставі виконавчого напису, що вчинений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Гораєм О. С., за яким приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Клименком Р. В. відкрито виконавче провадження № 63108190 (категорія: стягнення коштів з боржника [PERSON] , [INFO] ) (а. с. 44, 45, 48 - 55). Крім того, представник позивача [PERSON] за ордером - Мякота Т. М. на підставі відповідного клопотання, зареєстрованого за вхідним № 7/24-вх від 03.01.2024 року долучила до матеріалів провадження письмові докази в копіях, а саме: кредитний договір № 6/2/02/2008/980-К/9 від 21.01.2008 року, заяву на вчинення виконавчого напису та виконавчий напис від 14.09.2020 року, зареєстрованого в реєстрі за № 46605 (а. с. 31, 33 34, 35, 36). За вхідним № 500/24-вх від 29.01.2024 року представник позивача за ордером Мякота Т. М. надала суду додаткові письмові пояснення по обставинах справи, в яких зазначила, що після відкриття провадження у справі приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Клименком Романом Васильовичем на адвокатський запит надані витребувані докази, які подані до Нововодолазького районного суду Харківської області 03 січня 2024 року, в тому числі кредитного договору № 662/02/2008/980-К/9 від 21 січня 2008 року, укладеного між ВАТ КБ «НАДРА» та [PERSON] , що не був нотаріально посвідченим. Також представник зазначає, що позивач не має заборгованості за зазначеним кредитним договором, жодних звернень, претензій, повідомлень про наявність заборгованості за кредитним договором, про відступлення/продажу права вимоги за кредитним договором, про початок процедури примусового стягнення наявної заборгованості на адресу позивача не надходило. Зазначена в заяві на вчинення виконавчого напису від 08.09.2020 року № 8418/BH/2020 інформація про вручення боржнику, яким є [PERSON] , повідомлення про порушення основного зобов`язання з вимогою про його виконання не відповідає дійсності, оскільки таке повідомлення на адресу [PERSON] не надходило (а. с. 33 34, 35, 63). Представник відповідача ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «СІТІ ФІНАНС» Огороднійчук Д. А., який діє на підставі довіреності, виданої 08.01.2024 року директором товариства [PERSON] із строком дії до 31.12.2024 року, заявив про застосування строків позовної давності шляхом надсилання відповідної письмової заяви, зареєстрованої за вхідним № 988/24-вх від 14.02.2024 року (а. с. 80 81, 82). Також представник відповідача за довіреністю Огороднійчук Д. А., надіслав відзив на позов, зареєстрований за вхідним № 988/24-вх від 14.02.2024 року, в якому просить суд у задоволенні позовних вимог відмовити повністю, а судові витрати повернути позивачу з Державного бюджету України, зазначаючи, що 21.01.2008 року між позивачем та ПАТ КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «НАДРА», правонаступником усіх прав та обов`язків якого за договором № GL6N714301 про відступлення прав вимоги від 06.05.2020 року є ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «СІТІ ФІНАНС», було укладено кредитний договір № 6/2/02/2008/980-К/9, відповідно до якого банк надав позивачу грошові кошти у розмірі 12 000,00 гривень з кінцевим терміном повернення основної заборгованості до 17.01.2011 року на умовах, визначених Договором кредиту. Відповідно до умов Договору кредиту, позивач зобов`язався у встановлений строк повернути кредит та сплатити відсотки за його користування, однак всупереч умовам договору та чинному законодавству, взяті на себе зобов`язання припинив виконувати, чим порушив умови Договору кредиту. Натомість, 23.09.2020 року приватний виконавець Клименко Роман Васильович виніс постанову про відкриття виконавчого провадження № 63108190, яку направив на адресу позивача. До того ж, позивач погодився з розміром боргу та наявністю кредитних зобов`язань перед відповідачем так-як неодноразово спілкувався за телефоном з співробітниками відповідача, зокрема, 02.10.2020 року. Під час розмови йому була надана інформація щодо заборгованості та виконавчого провадження, Позивач визнав борг і погодився сплачувати кожного місяця до 25-го числа 1000,00 гривень для погашення заборгованості. Перший платіж він сплатив вже 23.10.2020 року, чим підтвердив обізнаність про наявність боргу, а також відступлення прав вимоги до ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «СІТІ ФІНАНС». Загалом, позивач сплатив на погашення заборгованості 7000,00 гривень у період часу з 23.10.2020 року по 24.05.2021 року, що підтверджується випискою по рахунку (в додатках). Після чого повідомив, що у нього труднощі з коштами у зв`язку із хворобою жінки та перестав відповідати на дзвінки ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «СІТІ ФІНАНС». Строк позовної давності щодо оскарження виконавчого напису становить 3 роки з дня коли позивач довідався або міг довідатись про ймовірне порушення свого права 23.09.2020 року, а саме: з дня винесення постанови про відкриття виконавчого провадження, а також з 02.10.2020 року після дзвінка працівників відповідача та сплати 23.10.2020 року першої частини на погашення боргу. Позивач до своєї позовної заяви не надав жодних доказів поважності пропуску строків позовної давності. Відповідно перебіг позовної давності для звернення позивача до суду за захистом свого порушеного права розпочався 23.09.2020 року та закінчився 23.09.2023 року. З урахуванням наведеного, ураховуючи, що позивач без поважних причин пропустив строк звернення до суду з позовною заявою про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, просять застосувати строк позовної давності до спірних правовідносин та відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Відносно розподілу судових витрат зазначив, що сплачений при зверненні судовий збір слід повернути позивачу, оскільки позов вважається таким, що випливає з правовідносин про захист прав споживачів, а у відшкодуванні витрат на правову допомогу відмовити у зв`язку із її необґрунтованістю та недоведеністю у законний спосіб, оскільки документ, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, слід оформлювати у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, тощо. Розрахунком вартості правничих послуг передбачається погодинна оплата праці представника адвоката, проте Акт № 1 не містить даних про витрати часу по кожному пункту наданих послуг, а суми взагалі є завищеними та необґрунтованими, так, як на сьогоднішній день існує велика кількість рішень судів (різних інстанцій) про визнання виконавчих написів таким, що не підлягає виконанню (усталена судова практика), велика кількість зразків (шаблонів) позовних заяв про визнання виконавчого напису таким що не підлягає виконанню, а, відтак, позовні заяви про визнання виконавчого напису таким що не підлягає виконанню є шаблонними, а правове обґрунтування позовних вимог є загальнодоступним на інтернет-ресурсах (відображено в рішеннях судів «Єдиний державний реєстр судових рішень», зразках (шаблонах) позовних заяв про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає «виконанню, коментарях фахівців/науковців та інше). Спір у цій справі не належить до категорій справ значної складності, обсяг матеріалів справи не є значним, судова практика за спорами такої категорії є сталою та сформована правова позиція, а тому аналіз інформації із загально доступних джерел: єдиного реєстру боржників та єдиного державного реєстру виконавчих проваджень, розробка стратегії, формування правової позиції для професійного досвідченого адвоката не становить надмірної складності та не потребує розробок стратегій. Крім того, Постановою Верховного Суду від 13 лютого 2019 року справа № 335/8855/15-и провадження № 61-13115с618, суд дійшов висновку щодо недоліків оформлення прибуткового касового ордеру. які вплинули на підтвердження витрат на правову допомогу. За змістом пункту 1.2 постанови правління Національного банку України «Про затвердження Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні» від 15 грудня 2004 року № 637 касовий ордер - первинний документ (прибутковий або видатковий касовий ордер), що застосовується для оформлення надходжень (видачі) готівки з каси. Форми касових ордерів, що використовуються спеціалізованими підприємствами та установами Національного банку України, які не мають оборотної каси, установлюються відповідним нормативно-правовим актом Національного банку України. Бланк прибуткового касового ордера (форма № КО-1, далі - ПКО) затверджено «Положенням про ведення касових операцій в Україні» від 15 грудня 2004 року № 637 (далі - положення) і є первинним документом, який використовується для оформлення находжень грошових коштів у касу підприємства. Даний документ має дві частини: «корінець» ШКО і відривна квитанція до ПКО. Обидві частини цього документа обов`язково підписуються касиром підприємства або особою, що здійснює його функції і головним бухгалтером підприємства. Після чого документ скріплюється печаткою підприємства. Після отримання готівки до каси підприємства відривна квитанція видається особі, яка здійснила це внесення. «Корінець» ПКО залишається в касі підприємства і обов`язково реєструється в журналі прибуткових і видаткових касових документів. Обов`язковими реквізитами при заповненні «корінця» і відривної квитанції цього бланка є: назва підприємства, податковий код підприємства, порядковий номер документа, дата складання документа, кореспондуючий рахунок бухгалтерського обліку, що використовується при проведенні даної операції, сума, яка вноситься до каси підприємства (проставляється цифрами), найменування організації або прізвище, ім`я та по батькові того, від чийого імені вноситься готівка в касу підприємства, сума прописом (дублюється отримана сума прописом), назва документа, на підставі якого вноситься готівка, підписи уповноважених на це осіб (касира підприємства або особи, що здійснює його функції і головного бухгалтера підприємства). Посилання представника, як на письмовий докази сплати послуг за договором про надання правової допомоги, судами правильно не взято до уваги, оскільки зазначений бухгалтерський документ не містить всіх обов`язкових реквізитів, передбачених положенням, зокрема, податкового коду підприємства, кореспондуючого рахунку бухгалтерського обліку, що використовується при проведенні даної операції, суми, яка вноситься до каси підприємства (проставляється цифрами). Відповідно до цього висновку, наявний у додатках до позову прибуткового касового ордера № 26/2023 від 20.12.2023 року не відповідає вимогам закону, оскільки не має всіх необхідних реквізитів (податкового коду підприємства, кореспондуючий рахунок бухгалтерського обліку, що використовується при проведенні даної операції), а також відсутній підпис касира підприємства або особи, що здійснює його функції і печатки підприємства (а. с. 90 93). За вхідним № 1084/24-вх від 19.02.2024 року представник позивача за ордером Мякота Т. М. надала суду відповідь на відзив, в якому обґрунтовує правомірність позовних вимог [PERSON] , а саме: викладені у відзиві на позов посилання на обставини, якими обґрунтовані заперечення проти позову, не підтверджені жодними належними та допустимими доказами, тому не можуть бути прийнятті судом до уваги. Посилання представника відповідача по справі на пропуск строку позовної давності є безпідставним, оскільки до позовної заяви долучені неналежні докази того, з якого часу позивачу у справі стало відомо про порушення його прав та законних інтересів в результаті вчинення спірного виконавчого напису. Представником відповідача не долучено до відзиву доказів, які б підтверджували належне повідомлення [PERSON] про відступлення права вимоги на користь ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «СІТІ ФІНАНС», про наявність законних підстав для вчинення виконавчого напису за кредитним договором, термін дії якого закінчився в 2011 році. Після відкриття провадження у справі приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Клименком Романом Васильовичем на адвокатський запит надані витребувані докази, які подані суду 03 січня 2024 року, в тому числі й копія кредитного договору № 6/2/02/2008/980-К/9 від 21 січня 2008 року, укладеного між ВАТ КБ «НАДРА» та [PERSON] , який не був нотаріально посвідчений. Згідно з пунктом 1.4 Договору банк надає Позичальнику кредит строком до 17 січня 2011 року. Позивач не має заборгованості за зазначеним кредитним договором, жодних звернень, претензій, повідомлень про наявність заборгованості за кредитним договором, про відступлення/продаж права вимоги за кредитним договором, про початок процедури примусового стягнення наявної заборгованості на адресу позивача не надходило. Зазначена в заяві на вчинення виконавчого напису від 08.09.2020 року № 8418/ВН/2020 інформація про вручення боржнику, яким є [PERSON] , повідомлення про порушення основного зобов`язання з вимогою виконання порушеного зобов`язання не відповідає дійсності, оскільки таке повідомлення на адресу [PERSON] не надходило (а. с. 96 97). Окремою письмовою заявою по суті представник позивача за ордером [PERSON] надала заперечення на заяву про застосування строків позовної давності, зазначено, що відповідно до виконавчого напису від 14.09.2020 року № 46605, вчиненого приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Гораєм Олегом Станіславовичем, про звернення стягнення з громадянина [PERSON] , зареєстрованого за адресою: [ADDRESS] ; місце проживання: [ADDRESS] . Відповідно до витягу з Реєстру територіальної громади № 2023/010171422 від 12.12.2023 року, долученого до позовної заяви, [PERSON] , [INFO] , з 14.03.2005 року зареєстрований за адресою [ADDRESS] ,- а за адресою в місті Київ не перебував та не проживав. Відповідно до інформації про виконавче провадження № 63108190 боржником зазначений [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] , місце проживання: [ADDRESS] . На адресу позивача по справі за зареєстрованим місцем його проживання не надходили повідомлення про відступлення права вимоги на користь ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «СІТІ ФІНАНС», про наявність законних підстав для вчинення виконавчого напису за кредитним договором, термін дії якого закінчився в 2011 році. Відповідачем по справі не долучено до заяви про застосування строку позовної давності доказів направлення приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Клименком Р. В. за місцем фактичного проживання та реєстрації [PERSON] , постанови про відкриття виконавчого провадження та отримання [PERSON] зазначеної постанови. Долучена до відзиву на позовну заяву виписка по рахунку з 28.01.2020 року до 26.01.2024 року не може бути належним та допустимим доказом по справі, оскільки не містить даних про підставу внесення коштів на рахунок [PERSON] , не містить доказів того, що саме позивач по справі [PERSON] здійснював зазначені платежі відповідно до вчиненого виконавчого напису за виконавчим провадженням № 63108190. Відповідачем по справі не долучено до заяви належних та допустимих доказів, які б підтверджували належне повідомлення [PERSON] про вчинення спірного виконавчого напису та відкриття виконавчого провадження. Посилання представника відповідача по справі на пропуск строку позовної давності є необґрунтованими, оскільки до позовної заяви не долучені належні докази того, з якого часу вчинення спірного виконавчого напису позивачу стало відомо про порушення його прав та законних інтересів в результаті вчинення спірного виконавчого напису (а. с. 98). Ухвалою,\~постановленою 11.03.2024\~року,\~підготовче провадження\~у цій\~цивільній справі\~за позовом [PERSON] , від імені та інтересах якого діє адвокат Мякота Т. М., до ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «СІТІ ФІНАНС», із залученням до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: приватного нотаріусу Житомирського міського нотаріального округу Горая О. С. і приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Клименка Р. В.,- «Про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню» закрито й справу призначено до судового розгляду по суті позовних вимог (а. с. 111 - 117). В судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, про дату, час і місце засідання повідомлявся належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомив, заяв про відкладення або про розгляд справи за його відсутності не надавав, натомість скористався правом, наданим частиною 1 статті 58 зазначеного кодексу, щодо участі у судовому процесі через представника за ордером адвоката Мякоту Т. М. (а. с. 118, 122). Представник за ордером позивача [PERSON] адвокат Мякота Т. М. у судове засідання також не з`явилась, про дату, час і місце засідання повідомлялась належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не сповістила, однак надала заяву, зареєстровану під вхідним № 2264/24-вх від 09.04.2024 року, з клопотанням про проведення судового розгляду справи за відсутності сторони позивача (а. с. 118, 123). Представник відповідача ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «СІТІ ФІНАНС» у судове засідання теж не з`явився, про дату, час і місце засідання повідомлявся належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не сповістив, заяв з клопотанням про відкладення або про розгляд справи за їх відсутності не надсилав (а. с. 118, 121). Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Горай О. С. в судове засідання також не з`явився, про дату, час і місце засідання повідомлявся належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не сповістив, заяв про відкладення або про розгляд справи за його відсутності не надавав (а. с. 118, 120). Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Клименко Р. В. в судове засідання теж не з`явився, про дату, час і місце засідання повідомлявся належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не сповістив, заяв про відкладення або про розгляд справи за його відсутності не надавав (а. с. 118, 119). Відповідно до змісту частини 1 статті 58 Цивільного процесуального кодексу України сторона може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, а згідно з частиною 1 статті 223 цього ж кодексу неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Також, на підставі приписів частини 3 статті 211 наведеного вище кодифікованого процесуального закону України особи, які беруть участь у справі, мають право заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Про наявність такого клопотання у сторони позивача свідчить відповідне клопотання, долучене до матеріалів справи. Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, учиненої 04.11.1950 року Високими Договірними Сторонами в Римі та ратифікованої Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, яка відповідно до приписів статті 9 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року (із змінами та доповненнями) є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» № 3477-ІV від 23.02.2006 року (із змінами та доповненнями) обумовлює, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Отже, Європейський суд з прав людини у пунктах 39 - 41 свого Рішення від 08.11.2005 року у справі «Стрижак проти України» (заява № 72269/01) констатував наявність у заявника права надавати свої аргументи під час публічного слухання справи, недотримання якого було кваліфіковано як порушення частини 1 статті 6 Конвенції. За таких обставин, беручи до уваги те, що суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створив необхідні умови для реалізації учасниками справи, що не з`явились, їх процесуальних прав на безпосередню участь у розгляді справи в суді, ураховуючи те, що підстав для визнання необхідним давання ними особистих пояснень не має, суд вважає за можливе розглянути справу за їх відсутності. Приходячи до такого, суд зауважує, що імперативними приписами пункту 2 частини 2 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України обумовлено, що суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим кодексом строку, зокрема, з підстав першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. З огляду на наведене, ураховуючи що, ані відповідач, ані треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача, хоча й повідомлені належним чином шляхом отримання судової повістки про виклик за допомогою надсилання її до електронного кабінету, тобто згідно із положеннями абзацу 1 частини 6 статті 128 вищевказаного кодифікованого процесуального акту України, натомість про причини своєї неявки суд не сповістили. Зважаючи на це, суд не знаходить підстав для визнання належно повідомлених відповідача та третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача поважною, а, отже, така неявка не є перешкодою у розгляді справи за суттю позовних вимог. Відтак, здійснюючи правосуддя на засадах змагальності й рівності учасників судового процесу перед законом і судом, всебічно, повно, об`єктивно, справедливо, неупереджено та своєчасно з`ясувавши всі обставини справи і всі фактичні данні в межах заявлених вимог, що мають значення для вирішення справи за суттю й на які сторони посилались як на підставу своїх вимог та заперечень, перевіривши їх доказами, отриманими відповідно до правил цивільного процесуального кодифікованого закону й безпосередньо дослідженими у судовому засіданні, що відповідають вимогам закону про їх належність, допустимість, достовірність та достатність, а саме: дослідивши письмові докази у справі,- суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Так, пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року шляхом реорганізації (злиття) Валківського районного суду, Коломацького районного суду та Нововодолазького районного суду Харківської області утворено Валківський окружний суд у Валківському, Коломацькому та Нововодолазькому районах Харківської області із місцезнаходженням у містах Валках, селищі міського типу Новій Водолазі та селі Різуненковому Коломацького району Харківської області. За змістом пункту 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року районні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію. Окрім того, Постановою Верховної Ради України № 807-ІХ від 17.07.2020 року «Про утворення та ліквідацію районів», що набрала чинності 19.07.2020 року, змінений адміністративно-територіальний устрій нашої Держави. Зокрема, відповідно до підпункту 20 пункту 3 та абзаців 3 і 6 підпункту 20 пункту 1 цієї Постанови ліквідований Нововодолазький район Харківської області та утворені Красноградській район Харківської області (з адміністративним центром у місті Красноград) у складі території Старовірівської сільської територіальної громади та Харківський район Харківської області (з адміністративним центром у місті Харків) у складі території Нововодолазької селищної територіальної громади, що затверджені Кабінетом Міністрів України, тощо. При цьому, як чітко визначив законотворець у пункті 6 своєї Постанови, у продовж тримісячного строку з дня набрання нею чинності Кабінет Міністрів України повинен привести свої нормативно-правові акти у відповідність із нею та забезпечити таке приведення міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів. Одночасно із цим, приписами статті 125 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року № 254к/96-ВР (із змінами та доповненнями), а також статтею 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», закріплено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності, спеціалізації, інстанційності і визначається законом. Пунктом 3-1 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» вищезазначеного Закону на законодавчому рівні унормовано, що до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до цього, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України. Натомість, закон, який змінює існуючу систему судоустрою та приводить її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою, не прийнятий, Валківський окружний суд на цей час свою діяльність не розпочав, воєнний стан на території України не припинений та не скасований, а тому справа перебувала на розгляді належного суду. Вирішуючи спірні правовідносини суд виходить з того, що завданням цивільного судочинства, визначеним у частині 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України, є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Тому згідно із частиною 1 статті 4 цього ж нормативно-правового акту, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Отже, суд відповідно до приписів частини 1 статті 13 цивільного процесуального кодифікованого закону України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. При цьому частиною 1 статті 77 вказаного нормативно-правового документа визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Нормою, викладеною у частині 2 статті 129 Основного Закону нашої Держави, визначено основні засади судочинства, однією з яких згідно з її пунктом 3 є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості. У відповідності до припису частини 3 статті 12 та частини 1 статті 81 цивільного процесуального кодифікованого закону України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього кодексу. Одночасно із цим, згідно з частиною 2 статті 77 та частиною 1 статті 82 Цивільного процесуального кодексу України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. В ході розгляду справи в межах заявлених вимог та зазначених і доведених обставин, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини, що мають значення для вирішення справи за суттю. Виконавчим написом,\~вчиненим 14.09.2020\~року приватним\~нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Гораєм О. С. та зареєстрованим в реєстрі за № 46605 (бланк серії НМК № 086706), відповідно до пункту 2 Переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів, запропоновано стягнути на користь ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «СІТІ ФІНАНС» з [PERSON] заборгованість, що виникла по Кредитному договору № 6/2/02/2008/980-К/9 від 21.01.2008 року, право вимоги за яким було відступлене ПАТ КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «НАДРА» на користь ТОВ «ФК «СІТІ ФІНАНС» на підставі договору відступлення прав вимоги за кредитними договорами GL6N714301 від 06.05.2020 року. Сума, що підлягає стягненню, проводиться за період з 06.05.2020 року по 06.05.2020 року та складає у загальному розмірі 51 497,03 гривень, з урахуванням: простроченої заборгованості за сумою кредиту 10954,72 гривень; простроченої заборгованості по несплаченим відсоткам за користуванням кредиту 40 542,31,00 гривень; та витрати за вчинення виконавчого напису 500,00 гривень (а. с. 36). З копії\~кредитного договору\~вбачається,\~що дійсно\~21.01.2008\~року між\~ПАТ КОМЕРЦІЙНИЙ\~БАНК «НАДРА»\~та [PERSON] \~укладено в\~простій письмовій\~формі Кредитний договір № 6/2/02/2008/980-К/9, згідно з яким позичальнику банківською установою видано кредит у сумі 12000,00 гривень під 2.9% на місяць, із строком дії до 17.01.2011 року, що слід повертати згідно з графіком платежів, визначеним пунктами 2.3.1 та 2.3.2 цього договору. Також відповідно до пункту 6.3 договору вбачається, що сторони,

Outcome: approved