Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-02 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Журавська Мирослава Адамівна про визначення додаткового строк для подання зави про прийняття спадщини посилаючись на те, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] . Після її смерті залишилась спадщина, а саме : квартира [ADDRESS] . Позивач є єдиною донькою спадкодавця і єдиним спадкоємцем за заповітом. Реалізувати свої спадкові права їй не представилось можливим, оскільки приватний нотаріус КМНО Журавська М.А. відмовила у видачі свідоцтва на спадкове майно через пропуск строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Позивач пропустила строк на прийняття спадщини, оскільки її тривале захворювання після втрати матері пов`язане із серцевою недостатністю та іншими захворюваннями, які викликають слабкість у всьому, в тому числі важко пересуватись. Тривалий час майже не виходила з квартири. Також після смерті матері вона вважала, що прийняла спадщину, так як постійно жила і продовжує проживати після смерті своєї матері в квартирі, яка є спадковим майном. Будучи в пенсійному віці сама потребую допомоги тому, що відчуває постійну слабкість, важко ходити, головні болі, відчуття тривоги, особливо під час війни, нервування. Крім цього, як тільки знайшла заповіт, одразу звернулась до нотаріуса. Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 14.12.2023 року відкрито провадження за правилами загального позовного провадження. Також витребувано копію спадкової справи від нотаріуса. 05.02.2024 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, який долучений до матеріалів справи. З відзиву вбачається, що зважаючи на докази в матеріалах справи просить суд ухвалити рішення згідно чинного законодавства. 20.02.2024 року надійшла відповідь на відзив, яка долучена до матеріалів справи. В судовому засіданні представники позивача позов підтримали та просять суд визначити [PERSON] додатковий строк один місяць з дня набрання законної сили рішення суду для прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . В судове засідання представник відповідача не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. У відзиві зазначив про розгляд справи у відсутності представника відповідача. Третя особа в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, направила до суду заяву, в якій просить суд слухати справу у її відсутність. Суд, вислухавши пояснення представників позивача, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку. Перевіряючи обставини справи судом встановлено, [INFO] померла [PERSON] , про що зроблений відповідний актовий запис № 591, що підтверджується копією свідоцтва про смерть видане 24.03.2023 року Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві ЦМУ МЮ (м.Київ). На випадок своєї смерті [PERSON] склала 08.02.2013 року заповіт, відповідно до якого на випадок смерті зробила розпорядження: належну їй на праві власності квартиру [ADDRESS] , а також все інше майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося і взагалі, все те, що буде належати на день смерті і на що матиме право за законом заповідає [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина щодо його майна, спадкоємцем якої є: дочка [PERSON] , що підтверджується матеріалами спадкової справи. До нотаріальної контори позивач звернулась 30.11.2023 року з порушенням встановленого законом строку на прийняття спадщини. Останнім днем подачі заяви про прийняття спадщини є 23.09.2023 року. Позивач просить визначити додатковий строк один місяць для прийняття спадщини врахувавши те, що вона його пропустила з поважних причин. Судом встановлено, що позивач зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Допитані в судовому засіданні свідки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , які є сусідами по будинку по [ADDRESS] суду повідомили, що позивач постійно проживає в квартирі [ADDRESS] більше десяти років. Вона здійснювала догляд за своєю матір`ю. Як на момент смерті [PERSON] , так і після смерті позивач постійно проживає в квартирі [ADDRESS] . Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1 ст. 2 ЦПК України). Згідно із ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив та батьки спадкодавця. Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦПК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви для прийняття спадщини. Відповідно до п.24 постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Цим же пунктом передбачено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом достовірно встановлено, що позивач фактично прийняла спадщину, оскільки постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Крім цього, необізнаність позивача про наявність заповіту також є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Дана позиція суду узгоджується з позицією Верховного суду викладеній у постанові від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17. За таких обстави, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. За таких обставин, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов визначення додаткового строку на прийняття спадщини є обґрунтованим та підлягає задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved