Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-10 00:00:00

30.10.2023 заявник [PERSON] звернувся до Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області із заявою, у якій просить визнати [PERSON] , [INFO] , недієздатною, встановити над нею опіку та призначити опікуном останньої [PERSON] .. В обґрунтування заяви, заявник зазначає, що його рідна тітка [PERSON] є інвалідом другої групи загального захворювання довічно та потребує як медичного нагляду та лікування, так і сторонньої допомоги та контролю, оскільки зважаючи на прогресуючі хвороби почала страждати на психічний розлад, внаслідок якого не може правильно орієнтуватись в життєвих ситуаціях, не може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, а відтак з метою захисту її здоров`я, майнових та не майнових інтересів виникла необхідність у визнанні її недієздатною. Водночас, саме він є найближчим близьким родичем, який має можливість і виявив бажання доглядати свою тітку [PERSON] і бути її опікуном, так як станом даний час, окрім нього, можливості і бажання доглядати за [PERSON] немає більше ні у кого з близьких родичів. Зокрема, у [PERSON] сім`ї немає, при цьому рідна сестра останньої вже досить тривалий час перебуває за кордоном, а рідний брат (батько заявника) через значну зайнятість по роботі не може здійснювати догляд за нею. На підставі викладеного просить заяву задовольнити. Ухвалою судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 07.11.2023 відкрито провадження у справі та призначено судове засідання, доручено Західному регіональному центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги призначити адвоката для представництва інтересів [PERSON] протягом розгляду у суді даної цивільної справи, а також витребувано від КНП «Тернопільська обласна клінічна психоневрологічна лікарня» ТОР медичну документацію щодо стану здоров`я [PERSON] . Крім того, роз`яснено [PERSON] про необхідність його звернення до Управління соціальної політики Тернопільської міської ради з відповідною заявою, за наслідками розгляду якої орган опіки та піклування повинен скласти та направити до суду подання про доцільність чи недоцільність призначення [PERSON] опікуном [PERSON] , [INFO] , у разі визнання останньої недієздатною. Ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 24.11.2023 у справі призначено судово-психіатричну експертизу для визначення дієздатності [PERSON] , [INFO] , проведення якої доручено експертам Тернопільської філії судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України». На час проведення експертизи провадження у справі було зупинено. 03.01.2024 матеріали цивільної справи повернуті до Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області з Тернопільської філії судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» з висновком судово-психіатричного експерта №835 від 21.12.2023, у зв`язку із чим ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 09.01.2024 провадження у справі було поновлено. 29.03.2024 судом зареєстровано подання органу опіки та піклування виконавчого комітету Тернопільської міської ради про не погодження кандидатури опікуна [PERSON] стосовно [PERSON] у разі визнання останньої недієздатною. 09.04.2024 представник заявника [PERSON] адвокат Притула О.Б. подала додаткові письмові пояснення, в яких вказує, що подання органу опіки та піклування про не погодження кандидатури опікуна [PERSON] стосовно [PERSON] не містить належної мотивації щодо відмови у погодженні кандидатури опікуна. Щодо твердження про те, що у [PERSON] є рідні другого ступеня споріднення, то зауважує, що здійснювати опіку над [PERSON] , крім племінника [PERSON] не може більше ніхто з близьких родичів з тих підстав, що батько заявника [PERSON] працює та доглядає свою тещу [PERSON] , яка за станом свого здоров`я не може пересуватися та потребує постійного догляду, а мати заявника [PERSON] (дружина [PERSON] ) не може здійснювати догляд за своєю мамою з тих причин, що працює та за своїм станом здоров`я не може піднімати важке. Крім того, у відповідності до п. 3.1. Правил опіки та піклування затверджених Наказом Державного комітету України у справах сім?ї та молоді, Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України від 26.05.99№ 34/166/131/88, опікун чи піклувальник призначається лише за його згодою. Така згода [PERSON] була надана, шляхом подання Управлінню соціальної політики відповідної заяви. При цьому, мати і батько заявника зверталися в даний орган із заявами про те, що не заперечують щодо того, щоб опікуном [PERSON] був [PERSON] . Відтак, представник заявника вказує, що можливість і згода виконувати опікунські обов`язки щодо [PERSON] наявна лише у заявника [PERSON] . Водночас звертає увагу, що висновок опікунської ради не є рішенням, що є обов`язковим, а носить рекомендаційний характер, є доказом у справі та оцінюється судом разом з іншими доказами в сукупності. З огляду на викладене просила задовольнити заяву у повному обсязі. Представник заявника [PERSON] адвокат Притула О.Б. в судовому засіданні заяву підтримала та просила задовольнити у повному обсязі, з підстав викладених у заяві та додаткових письмових поясненнях. Представник особи, щодо якої вирішується питання про визнання недієздатною [PERSON] адвокат Михалюк В.І., у судовому засіданні просив суд ухвалити рішення суду, яке якнайкраще б відповідало інтересам [PERSON] . Представник заінтересованої особи Управління соціальної політики Тернопільської міської ради у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи за відсутності представника Управління. Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши та оцінивши зібрані у справі докази, суд встановив такі обставини: Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого 05.01.1967 Тернопільським міським бюро ЗАГС, [PERSON] народилась [INFO] в м.\~Тернополі та її батьками є [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого 10.10.1968 Міським бюро ЗАГС, [PERSON] народився [INFO] в м. Тернополі та його батьками є [PERSON] та [PERSON] . [PERSON] народився [INFO] в м. Тернополі та його батьками є [PERSON] та [PERSON] , що вбачається із свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого 29.07.1998 Відділом реєстрації актів громадянського стану Тернопільської міської ради Тернопільської області України. Таким чином, матеріалами справи підтверджено, що заявник [PERSON] є племінником [PERSON] . Як вбачається довідки до акта МСЕК серія 12 ААВ №4610 від 21.10.2021, виданої Тернопільським обласним центром медико соціальної експертизи Психоневрологічною міжрайонною спеціалізованою МСЕК, [PERSON] , [INFO] є особою з інвалідністю ІІ групи, внаслідок загального захворювання, встановленої довічно. Висновок про умови та характер праці: робота в спеціально створених умовах. Відповідно до виписок з історії хвороби №10906, №2519виданих\~КНП «Тернопільська\~обласна клінічна\~психоневрологічна лікарня» ТОР, [PERSON] , [INFO] , перебувала на стаціонарному лікуванні з 07.09.2021 по 27.09.2021 та з 20.02.2023 по 28.02.2023, з діагнозом: Хронічний маячний розлад з стійкою параноїдальною симптоматикою та стійкою соціально-трудовою дезадаптацією. Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого 01.12.1973 Кременецьким райбюро ЗАГС Тернопільської області, [PERSON] , народилась [INFO] в м. Кременець Тернопільської області та її батьками є [PERSON] та [PERSON] . 01.02.1997 [PERSON] зареєструвала шлюб із [PERSON] , у зв`язку із чим змінила прізвище на « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про одруження серії [NUMBER] виданим 01.02.1997 Відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Тернопільської міської ради народних депутатів Тернопільської області України. Як вбачається із виписки з амбулаторної медичної картки хворої № 44 виданої КНП «Тернопільський обласний медичний центр соціально небезпечних захворювань» ТОР, [PERSON] , [INFO] знаходиться на мобільній амбулаторній паліативній допомозі з 02.01.2024 з діагнозом: ІХС кардіосклероз з вираженим фіброкальцинозом аортального та мітрального клапанів з формуванням важкого аортального стенозу. Атеросклероз аорти. Гіпертонічна хвороба ІІІ ст. АТ2 КВР високий СН ІІ Б із зниженням систологічної функції ЛШ. ПТФС обох нижніх кінцівок, набряко виразкова форма ХВН ІІІ ст. Відповідно до довідки № 37 про стан здоров`я від 03.04.2024, виданої Амбулаторією загальної практики Сімейної медицини № 14 КНП «Центр первинної медико санітарної допомоги», [PERSON] , [INFO] , постановлено діагноз: загострення хронічної вертеброгенної двобічної тораколюмбоішіалгії, м`язово тонічної форми з помірним больовим синдромом, стано динамічними порушеннями. Статтею 30 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) передбачено, що цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними. Цивільною дієздатністю фізичної особи є її здатність своїми діями набувати для себе цивільних прав і самостійно їх здійснювати, а також здатність своїми діями створювати для себе цивільні обов`язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність у разі їх невиконання. Обсяг цивільної дієздатності фізичної особи встановлюється цим Кодексом і може бути обмежений виключно у випадках і в порядку, встановлених законом. Згідно статті 39 ЦК України, фізична особа може бути судом визнана недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Згідно з ст. 293 ЦПК України окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про: обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи. Відповідно до ч. 1 ст. 298 ЦПК України суд за наявності достатніх даних про психічний розлад здоров`я фізичної особи призначає для встановлення її психічного стану судово-психіатричну експертизу. Згідно з висновком експерта Тернопільської філії судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» від 21.12.2023 за №835, на даний час [PERSON] хворіє на хронічний маячний розлад з стійкою параноїдною симптоматикою, з стійкою соціально-трудовою дезадаптацією, що досягає рівня хронічного психозу. Враховуючи вищенаведене [PERSON] в силу даного захворювання не здатна усвідомлювати свої дії та керувати ними. З урахуванням викладених обставин, приймаючи до уваги те, що висновком судово-психіатричної експертизи підтверджено, що [PERSON] , [INFO] , за своїм психічним станом не може усвідомлювати значення своїх дій і керувати ними, суд доходить висновку про можливість задоволення заяви у цій частині та визнання недієздатною [PERSON] , [INFO] . Згідно частини першої статті 40 ЦК України, фізична особа визнається недієздатною з моменту набрання законної сили рішенням суду про це. Разом з тим, з приводу призначення заявника [PERSON] опікуном [PERSON] суд зазначає наступне. Правилами ст. 41 ЦК України передбачені правові наслідки визнання фізичної особи недієздатною, а саме: над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка; недієздатна фізична особа не має права вчиняти будь-якого правочину; правочини від імені недієздатної фізичної особи та в її інтересах вчиняє її опікун. Крім того, відповідальність за шкоду, завдану недієздатною фізичною особою, несе її опікун. Частиною 1 ст. 60 ЦК України передбачено, що суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Відповідно до ч. 1 ст. 300 ЦПК України суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна. Відтак нормами законодавства передбачений чіткий порядок призначення опікуна недієздатній особі, а саме за поданням відповідного органу, а не за заявою фізичної особи. Отже, призначення опікуна у разі визнання особи недієздатною є обов`язком суду за умови наявності відповідного подання органу опіки та піклування, оскільки в такому випадку в повному обсязі досягається мета цивільного судочинства: захист порушених, невизнаних, або оспорюваних прав особи, а в цьому конкретному випадку - забезпечення повноцінного здійснення своїх прав недієздатною особою. Фізична особа може бути призначена опікуном лише за її згодою, що повинно бути виражено в письмовій заяві. Особа, яка виявила бажання виконувати обов`язки опікуна, подає до органу клопотання перед судом про призначення її опікуном. До заяви додається медичний висновок про те, що за станом здоров`я заявник може бути опікуном. Спеціалісти органу опіки і піклування обстежують матеріально-побутові умови проживання майбутнього опікуна, складають відповідний акт і готують до суду подання щодо погодження чи непогодження кандидатури опікуна. Статтею 55 ЦК України визначено, що опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки. Як зазначив суд вище, згідно з ч. 1 ст. 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Відповідно до ст. 62 ЦК України опіка або піклування встановлюється за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування, або за місцем проживання опікуна чи піклувальника. Згідно з ч. 4, 5 ст. 63 ЦК України опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників. Відповідно до ч. 1 ст. 67 ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням. При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Аналогічні положення зазначені у Правилах опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України 26.05.1999 № 34/166/131/88. Указане також узгоджується і відповідає правовому висновку, викладеному у постановах Верховного Суду від 20.05.2020 у справі № 736/1508/17, від 23.11.2021 у справі № 751/9572/19, від 07.04.2022 у справі № 712/10043/20. Отже, призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно з вимогами ЦПК України. При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка. Так, судом встановлено, що [PERSON] , звернувся до опікунської ради при виконавчому комітеті Тернопільської міської ради з заявою щодо погодження його кандидатури в опікуни тітки по батькові [PERSON] , [INFO] . Відповідно до витягу з протоколу №2 засідання опікунської ради від 21.03.2024, опікунська рада при виконавчому комітеті Тернопільської міської ради вирішила не погодити кандидатуру [PERSON] , 1998 року народження, жителя [ADDRESS] , в опікуни тітки по батькові [PERSON] , 1966 року народження, яка є особою з інвалідністю II групи, довічно оскільки є рідні другого ступеня споріднення. Як вбачається з вказаного витягу, при прийняті рішення опікунською радою під час розгляду заяви [PERSON] враховано, що [PERSON] разом з батьком і тіткою проживає за адресою [ADDRESS] . Житло розташоване на п`ятому поверсі шестиповерхового будинку, складається з двох кімнат, загальною площею 50,0 кв.м. Відповідно до висновку Тернопільської філії судово-психіатричної експертизи ДУ «ІПСПЕМН МОЗ України» від 21.12.2023 №835 [PERSON] хворіє на хронічний маячний розлад з стійкою параноїчною симптоматикою, з стійкою соціально-трудовою дезадантацією, що досягає рівня хронічного психозу. [PERSON] в силу даного захворювання не здатна усвідомлювати свої дії та керувати ними. Згідно довідки МСЕК від 21.10.2021 серія 12AAB № 435610, [PERSON] , є особою з інвалідністю ІІ групи, загального захворювання, довічно. Батьки хворої померли, мати заявника [PERSON] , 1978 року народження, не може доглядати [PERSON] тому, що вона працює і доглядає свою маму. Батько заявника [PERSON] , 1968 року народження не може доглядати сестру за станом здоров`я. Згідно обстеження житлово-побутових умов, проведеного соціальними інспекторами, умови проживання та догляду за хворим задовільні. [PERSON] , відповідно до медичного висновку за станом здоров`я може бути опікуном. Документи подані в повному обсязі. Таким чином, враховуючи норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, та відсутність у матеріалах справи подання та/або висновку органу опіки та піклування щодо призначення [PERSON] опікуном над рідною тіткою [PERSON] . суд доходить висновку про відмову заявнику в задоволенні заяви в цій частині, оскільки відсутність цього подання унеможливлює вирішення судом вказаного питання, так як саме орган опіки та піклування досліджує обставини щодо можливості особи виконувати обов`язки піклувальника чи опікуна. Суд зауважує, що відмова суду у призначенні [PERSON] опікуном [PERSON] , яка визнається судом недієздатною, не є порушенням прав останньої, оскільки визнання фізичної особи недієздатною та встановлення над нею опіки не є взаємопов`язаним процесом та не обов`язково повинно відбуватися одночасно, що узгоджується із позицією Верховного Суду викладеною у постанові від 14.02.2018 у справі № 545/1691/16-ц (провадження № 61-4475св18), у якій сформульовано висновок про те, що законодавством не передбачено обов`язку того, що визнання особи недієздатною і призначення опікуна в обов`язковому порядку має відбуватися в єдиному судовому процесі. При цьому суд відхиляє доводи представника заявника з приводу того, що висновок опікунської ради не є рішенням, що є обов`язковим, а носить рекомендаційний характер, оскільки виходячи з аналізу частини першої статті 60 ЦК України та частини першої статті 300 ЦПК України, саме наявність подання органу опіки та піклування щодо доцільності призначення саме цієї особи опікуном є обов`язковою умовою призначення судом конкретної фізичної особи опікуном над недієздатною фізичною особою. Такий правовий висновок міститься в постановах Верховного Суду від 20.05.2020 у справі № 736/1508/17, 29.03.2021 у справі №\~184/858/19, від 19.04.2021 у справі № 755/12409/15-ц, від 28.11.2021 у справі № 751/9572/19, від 30.06.2022 у справі № 552/3443/20. Щодо тверджень представника заявника, що подання опікунської ради про не погодження кандидатури опікуна [PERSON] стосовно [PERSON] є необґрунтованим, то суд такі до уваги не бере з огляду на наступне. Так, відхиляючи посилання опікунської ради на наявність у [PERSON] родичів другого ступеня споріднення, представник заявника вказує, що брат [PERSON] [PERSON] не може здійснювати опіку над сестрою, оскільки працює та доглядає свою тещу [PERSON] , яка за станом свого здоров`я не може пересуватися та потребує постійного догляду, натомість дружина [PERSON] [PERSON] не може здійснювати догляд за своєю мамою з тих причин, що працює та за своїм станом здоров`я не може піднімати важке. Разом з тим, суд зауважує, що подана суду виписка з амбулаторної медичної картки хворої № 44 виданої КНП «Тернопільський обласний медичний центр соціально небезпечних захворювань» ТОР щодо стану здоров`я [PERSON] не містить жодних відомостей про те, що остання позбавлена можливості пересуватись та у зв`язку із цим потребує постійного стороннього догляду. Жодних інших документів, які б підтверджували необхідність постійного стороннього догляду [PERSON] суду не подано та до матеріалів справи не долучено. Також суд звертає увагу на розбіжність інформації повідомленої заявником органу опіки та піклування та суду, а саме, згідно витягу з протоколу №2 засідання опікунської рали від 21.03.2024, опікунською радою під час розгляду заяви [PERSON] встановлено, що мати заявника [PERSON] , не може доглядати [PERSON] тому, що вона працює і доглядає свою маму. Батько заявника [PERSON] не може доглядати сестру за станом здоров`я. Натомість відповідно до додаткових пояснень поданих суду 09.04.2023, заявник вказує, що [PERSON] працює та доглядає свою тещу [PERSON] , а [PERSON] не може здійснювати догляд за своєю мамою за станом здоров`я. Згідно паспорта громадянина України серії [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] , має зареєстроване місце проживання за адресою [ADDRESS] . З огляду на викладене суд вважає безпідставними посилання представника заявника на необґрунтованість рішення опікунської ради при виконавчому комітеті Тернопільської міської ради про не погодження кандидатури опікуна [PERSON] стосовно [PERSON] та вважає, що таке відповідає вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту та постановлене з врахуванням інтересів [PERSON] . Щодо посилань представника заявника на те, що опікун чи піклувальник призначається лише за його згодою і така згода була надана лише [PERSON] , то суд зазначає, що дійсно, фізична особа може бути призначена опікуном лише за її згодою (ч.3 ст.63 ЦК України), проте сама по собі вказана обставина не може бути безумовною підставою для призначення опікуном особи, яка у відповідності до ч. 1 ст. 60 ЦК України та ч. 1 ст. 300 ЦПК України не погоджена органом опіки та піклування. Відповідно до ст. 65 ЦК України до встановлення опіки або піклування і призначення опікуна чи піклувальника опіку або піклування над фізичною особою здійснює відповідний орган опіки та піклування. Призначення опікунів та піклувальників повнолітній недієздатній особі здійснюється органами опіки та піклування відповідно до Правил опіки та піклування, що затверджені спільним Наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України 26.05.99 № 34/166/131/88, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 17.06.1999 року за №387/3680 (далі Правила). Пунктом 1.3, 1.4 Правил визначено, що органами, які приймають рішення щодо опіки і піклування, є районні, районні в містах Києві та Севастополі державні адміністрації, виконавчі комітети міських, районних у містах, сільських, селищних рад. Безпосереднє ведення справ щодо опіки і піклування покладається у межах їх компетенції на відповідні відділи й управління місцевої державної адміністрації районів, районів міст Києва і Севастополя, виконавчих комітетів міських чи районних у містах рад. Відповідно до п. 1.7 Правил, органи опіки та піклування відповідно до покладених на них завдань та розподілу повноважень між структурними підрозділами відповідних управлінь і відділів місцевої державної адміністрації вирішують питання про встановлення і припинення опіки та піклування. Згідно п.\~3.1\~Правил,\~для безпосереднього\~здійснення опіки\~та піклування\~органами опіки\~та піклування\~призначається опікун\~чи піклувальник. При призначенні опікуна (піклувальника) беруться до уваги його можливості виконувати опікунські обов`язки, стосунки між ним та підопічним. Опікун чи піклувальник призначається лише за його згодою і, як правило, з числа родичів чи близьких підопічному осіб. За змістом пункту 3.3 Правил, документами, за наявності яких органи опіки і піклування призначають особі опікуна, є: -повідомлення державних, громадських організацій або заяви громадянина (громадян); -копії свідоцтва про народження особи, що потребує опіки, або іншого документа, який підтверджує її вік; -рішення суду про визнання даної особи недієздатною, якщо опіка призначається над повнолітньою особою; -акт обстеження умов життя особи, що потребує опіки, і опис її майна; -довідки про стан здоров`я особи, що потребує опіки (якщо вона раніше проживала окремо), та майбутнього опікуна (піклувальника); -довідка про місце проживання майбутнього опікуна і його заява про прийняття на себе обов`язків про опіку; -акт перевірки умов життя майбутнього опікуна та висновок від органів опіки та піклування за місцем проживання опікуна про можливість виконувати опікунські обов`язки; -довідка лікувальної установи про відсутність в сім`ї майбутнього опікуна (піклувальника) захворювань, що перешкоджають влаштуванню до нього особи, що потребує опіки. Приймаючи до уваги вказане, суд приходить до висновку про необхідність тимчасового покладення обов`язків опікуна над недієздатною [PERSON] , [INFO] , жителькою [ADDRESS] , на Орган опіки та піклування Виконавчого комітету Тернопільської міської ради, до вирішення питання про призначення опікуна, в порядку визначеному законодавством. На підставі наведеного,

Outcome: partial