Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-08 00:00:00

\~ \~ \~ \~ Представник\~позивача [PERSON] адвокат Дементьєва Ю.С. звернулась до суду з позовом до Миколаївської міської ради, третьої особи - приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Грищенко Л.А. про встановлення факту родинних відносин, а саме встановити, що [PERSON] , яка померла [INFO] є рідною тіткою позивача [PERSON] , надати позивачу додатковий\~строк для\~ подання\~заяви про\~прийняття спадщини,\~після смерті\~ [PERSON] \~та \~визнати за ним право власності на 3/100 частки в праві спільної часткової власності на житловий будинок, розташований по [ADDRESS] в порядку спадкування за законом, після смерті його тітки [PERSON] , яка померла [INFO] . Обґрунтовуючи вимоги зазначив, що [INFO] померла його рідна тітка [PERSON] , [INFO] , після її смерті відкрилась спадщина на 3/100 частки в праві спільної часткової власності на домоволодіння, розташованого по [ADDRESS] , заповіт [PERSON] не залишила, інших близьких родичів, які б могли спадкувати після її смерті, не було. 07.06.2023 позивач звернувся до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , але постановою нотаріуса йому було відмовлено через відсутність документів, які підтверджували його родинні відносини із спадкодавцем та пропуском строку звернення із заявою про прийняття спадщини. Позивач в поза судовому порядку не може підтвердити свої родинні відносини з померлою [PERSON] . Позивач народився [INFO] , його батько [PERSON] , [INFO] , який народився у с. Велика Корениха та помер [INFO] , проте свідоцтва про його народження відсутнє та до державного архіву на зберігання актовий запис про його народження не надходило. 15.01.1975 був укладений шлюб між [PERSON] , [INFO] , який народився у с. В. Корениха Варваровського району Миколаївської області та [PERSON] , [INFO] , яка народилась у с. В. Корениха Варваровського району Миколаївської області, в свідоцтві про укладення шлюбу зазначено, що вони проживала разом з 1929 року та у них народились діти: [PERSON] , [INFO] і [PERSON] , [INFO] . Згідно свідоцтва про народження [PERSON] , її батьками були [PERSON] і [PERSON] . [PERSON] був документований паспортом громадянина СРСР, виданим 04.05.1976 Ленінським РВВС м. Миколаєва, згідно формули-1, до заяви про видачу паспорта, [PERSON] зазначив, що його батьками були [PERSON] і [PERSON] . Отже, [PERSON] є рідним братом [PERSON] та рідною тіткою позивача. Крім того, [PERSON] фактично прийняв спадщину після смерті його тітки [PERSON] , оскільки починаючи з 2020 року проживав разом із спадкодавцем у житловому будинку по [ADDRESS] , доглядав її та допомагав останньої по господарству, оскільки вона потребувала стороннього догляду та допомоги через свій вік та захворювання. Крім того,\~позивачем з\~поважних причин\~було пропущено\~строк звернення\~до нотаріуса\~із заявою\~про прийняття\~спадщини після\~смерті [PERSON] .\~Позивач є\~людиною похилого\~віку,\~пенсіонер,\~протягом 2021\~року часто\~хворів,\~погано себе\~почував,\~лікувався стаціонарно,\~в 2021\~році були\~встановлені діагнози:\~неврологічні захворювання,\~дисциркулярна енцефалопатія\~-\~хронічна недостатність\~мозкового порушення\~ кровообігу\~з гіпертонією,\~наслідки інсульту,\~гострого \~порушення мозкового\~ кровообігу\~у вигляді\~лівостороннього геміпарезу,\~кістозно-епіфіозні\~порушення лобної\~долі правої\~півкулі мозку.\~Погане самопочуття\~і наслідки\~захворювань тривали\~і протягом\~2022\~року та\~зберігаються дотепер.\~ Крім\~того,\~ через військову агресію та повномасштабним вторгненням військ РФ 24.02.2022 на територію України, було введено воєнний стан в Україні, який продовжується до теперішнього часу, а м. Миколаїв знаходилось в зоні активних бойових дій, потерпало від постійних щоденних обстрілів, задля власної безпеки та у зв`язку із незадовільним станом здоров`я та поганим самопочуттям, позивач не пересувався по місту. Крім того, п. 3 Постанови КМУ №164 від 28.02.2022, в редакції №209 від 06.03.2022 було установлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини було зупинено, але не більше ніж на чотири місяця, зміни набрали чинності 29.06.2022, тобто перебіг строку для прийняття спадщини позивачем зупинявся та був продовжено до 13.09.2022. Тому вказані причини пропуску строку пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця для подачі заяви про прийняття спадщини. Ухвалою від 28.08.2023 відкрите провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначене підготовче провадження та витребувані докази. 15.09.2023 представник відповідача подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутністю, рішення у справі прийняти на розсуд суду. Ухвалою від 21.11.2023 закрите підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду. 19.02.2024 третя особа подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутністю. 08.04.2024 представник позивача подала до суду заяву про долучення доказів. 09.04.2024 представник позивача подала до суду заяву про залишення без розгляду частини позовних вимог [PERSON] . Ухвалою від 09.04.2024 залишено без розгляду частина позовних вимог [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] . Заслухавши пояснення представника позивача, свідків [PERSON] , [PERSON] , дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного: Відповідно до статей 12, 76, 77, 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно положень статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Згідно з підпунктом 1 частини 1 статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Судом встановлено, що[PERSON] , [INFO] , уродженка с. Велика Корениха Варваровського району Миколаївської області, померла [INFO] , згідно свідоцтва про смерть, виданого 19.11.2021 відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Миколаєві Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис №4548 від 19.11.2021. Після смерті [PERSON] , відкрилась спадщини в праві спільної часткової власності на 3/100 частки домоволодіння (житлового будинку), розташованого по [ADDRESS] , яка належала останньої на підставі договору купівлі-продажу від 15.04.1989, за яким [PERSON] придбала 1/25 частку домоволодіння по [ADDRESS] та на підставі рішення Заводського районного суду м. Миколаєва від 24.09.2007, яким було змінено ідеальні частки співвласників домоволодіння по [ADDRESS] та визначена частка [PERSON] - 3/100. Позивач 07.06.2023 звернувся до приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Грищенко Л.А. із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Постановою приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Грищенко Л.А. від 07.06.2023 позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , у зв`язку з тим, що нотаріусу не надано доказів родинних відносин [PERSON] зі спадкодавцем та пропуском строку звернення із заявою про прийняття спадщини. Згідно Інформаційної довідки з Спадкового реєстру від 21.02.2024 за №75919981, спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась. Щодо позовних вимог про встановити факту родинних відносин. Як встановлено судом, [INFO] у с. Велика Корениха Варваровського району Миколаївської області народився позивач [PERSON] , його батьками вказані: батьком - [PERSON] та матір`ю - [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження, виданого 17.12.1954 селищною радою Велика Корениха Варваровського району Миколаївської області, актовий запис №78 від 17.12.1954. [PERSON] , [INFO] зареєстрував шлюб з [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії ї [NUMBER] , виданого 15.01.1975 селищною радою Великої Коренихи Заводського району м. Миколаєва, актовий запис №2 від 15.01.1975. Згідно запису в свідоцтві про укладення шлюбу серії [NUMBER] , подружжя спільно проживає з 1929 року. Відповідно до відповідей Державного архіву Миколаївської області Миколаївської обласної державної адміністрації №А-543/03-06 від 06.07.2023 та відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Миколаївській області, в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі Управління державної реєстрації Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) №921-06.1-29 від 07.07.2023, відсутні відомості про народження [PERSON] , 1929 року народження. Згідно відповіді Управління державної міграційної служби України Миколаївській області №4801.3.3-4753/48.1-23 від 20.07.2023, [PERSON] , [INFO] , який народився в с. Велика Корениха м. Миколаєва, був документований паспортом громадянина СРСР зразка 1974 року, виданим 04.05.1976 Ленінським РВВС м. Миколаєва. Згідно заяви про видачу паспорта та додатку до неї Форми-1, [PERSON] зазначив, що його батьками є: батьком - [PERSON] та матір`ю - [PERSON] . [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть (повторно), виданого міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Миколаївського міського управління юстиції, актовий запис №5345 від 18.12.1994. [PERSON] народилась [INFO] у с. Велика Корениха Варваровського району Миколаївської області, її батьками вказані: батьком - [PERSON] та матір`ю - [PERSON] , відповідно до копії свідоцтва про народження (запис поновлено), виданого 15.09.1961 Варваровським районним ЗАГС Миколаївської області, актовий запис № 173 від 15.09.1961. Крім того, факт родинних відносин підтверджується дослідженими судом доказами: фотознімками та показами в судовому засіданні свідків [PERSON] - дочки позивача та [PERSON] - сусідки спадкодавця, які зазначили, що [PERSON] є рідною тіткою [PERSON] , який постійно та тривалий час допомагав свої тітки, яка була одинокою людиною, не мала родини, а з 2020 року проживав разом із нею за адресою: [ADDRESS] , здійснював за нею догляд, допомагав по господарству, оскільки [PERSON] через свої захворювання та похилий вік не могла себе повністю самообслуговувати, в подальшому позивач та його родина поховали [PERSON] . Згідно роз`яснення п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо твердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину та інше. Враховуючи вищезазначене,\~а також\~те,\~що заявлені\~вимоги про\~встановлення факту\~родинних відносин\~породжують юридичні\~наслідки для\~позивача,\~а встановити\~його іншим\~шляхом неможливо,\~суд вважає,\~що заявлені\~вимоги в\~частині встановлення\~факту родинних\~відносин підлягають\~задоволенню,\~оскільки в\~судовому засіданні\~знайшов підтвердження\~той факт,\~що [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] є рідною тіткою позивача [PERSON] . Щодо позовних вимог визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Статтею 1217 ЦК України\~передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає у день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (статті\~1220,\~1222\~ЦК України). Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця (частина 1 статті 1221 ЦК України). Згідно з частиною 1, 2 статті\~1269, частиною першою статті\~1270 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто (1270 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини 3\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже, згідно з цією статтею поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. Тобто суд, розглядаючи такі позови встановлює саму по собі наявність причин, що унеможливили своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини, та оцінює їх з точки зору поважності. Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 17 грудня 2021 року у справі № 369/6254/19-ц, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Водночас, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини 1\~статті 106 Конституції України,\~Закону України "Про правовий режим воєнного стану",\~Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022\~введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався. Відповідно до\~статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат»,\~Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64\~«Про введення воєнного стану в Україні» Кабінетом Міністрів України 28 лютого 2022 року була прийнята постанова № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». З 29 червня 2022 року діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі\~постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану». Так, пунктом 3\~постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану»\~передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Разом з тим, 25 січня 2023 року Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив такий висновок про те, що основним актом цивільного законодавства України є\~Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно до\~Конституції України\~та цього\~Кодексу\~(далі - закон). Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс, він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до\~Цивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до\~Цивільного кодексу України\~(частина 2\~статті 4 ЦК України). Виходячи з виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, в\~статті 4 ЦК України\~встановлено повний перелік нормативно-правових актів, якими можуть регулюватися цивільні відносини. Крім\~Конституції України,\~ЦК України\~та інших законів України, цивільні відносини можуть регулюватися, за загальним правилом, лише такими підзаконними актами, як: акти Президента України, видані у випадках, установлених виключно\~Конституцією України; постанови Кабінету Міністрів України, що не суперечать положенням\~ЦК України\~та інших законів України. Якщо постанова Кабінету Міністрів України суперечить положенням\~ЦК України, або іншому закону, мають застосовуватися відповідні положення\~ЦК\~або іншого закону. Інші органи державної влади України та органи влади Автономної Республіки Крим можуть видавати нормативні акти, що регулюють цивільні відносини, лише у випадках і в межах, установлених\~Конституцією України\~та законом. Таким чином можливість видання актів цивільного законодавства на підзаконному рівні для зазначених органів суттєвим чином обмежена. Як встановлено судом шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлої [PERSON] закінчився 13.05.2022, а до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, позивач звернувся 07.06.2023, а до суду з даним позовом 18.08.2023. Щодо поважності підстав для визначення [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом, після померлої [PERSON] , суд приходить до наступного. \~ \~ \~ \~За загальновідомими фактами та загальнодоступною інформацією на відповідних сайтах інтернет ресурсів, місто Миколаїв з 24 лютого 2022 року перебувало під майже щоденними обстрілами, оскільки місто Херсон та область були окуповані російськими військами внаслідок збройної\~агресії РФ в Україні, а місто Миколаїв було прифронтовим місцем на незначній відстані. З квітня 2022 року у місті Миколаїв внаслідок пошкодження водопроводу, який постачав воду з Херсонської області, оскільки він знаходився на тимчасово окупованій території, у місті зникло централізоване водопостачання. На початку травня 2022 року було відновлено водопостачання технічної води. Міжміське та міжобласне\~транспортне сполучення було призупинено, у перші місяці військової агресії у місті не працювали, а в подальшому у зв`язку з частими обстрілами, обмежено працювали органи місцевої влади міста, відділення поштового зв`язку, інші державні органи, зокрема й органи нотаріату, мешканцям міста була рекомендована добровільна евакуація. Така ситуація у місті Миколаєві залишалася до листопада 2022 року, коли Збройними Силами України було деокуповано місто Херсон та частина Херсонської області, внаслідок чого місто Миколаїв позбавилось частих обстрілів. Через воєнний стан та постійні обстріли м. Миколаєва позивач не мав можливості своєчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Крім того, суд враховує стан здоров`я позивача, який є особою похилого віку та має ряд захворювань, що підтверджується наданої суду медичною документацією, зокрема довідкою директора КНП "Центр первинної медико-санітарної допомоги №3" Миколаївської міської ради №211/01-24 від 02.04.2024. Згідно вище вказаної довідки [PERSON] , [INFO] , має хронічні захворювання, процеси при яких незворотні, фізичний стан у період 2021-2024 р.р. потребує постійного стороннього догляду, стан з часом не покращувався, когнітивні порушення ведуть до зниження пам`яті, сприйняття розумових здібностей, до порушення мови, [PERSON] міг відвідувати сімейну лабораторію тільки у супроводі, враховуючи його стан та діагнози, [PERSON] самостійно, без супроводу сторонньої особи, пересуватися містом, користуватися громадським транспортом не міг. Фізичний стан [PERSON] міг перешкоджати йому у зазначений період звернутися до нотаріуса. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що [PERSON] пропустив строк для прийняття спадщини з наступних причин: у зв`язку із введенням на території України воєнного стану та веденням бойових дій у країні, а саме, обстрілами міста Миколаєва протягом лютого-листопада 2022 року внаслідок яких мешканці міста були змушені організовувати свою життєдіяльність, коли всі зв`язки та процеси порушені, адаптуватися до нових умов, організовувати умови для збереження життя та здоров`я свого та своїх рідних, також враховуючи суперечливість положень закону щодо перебігу строку для прийняття спадщини, які протягом відведеного для прийняття спадщини періоду часу декілька разів кардинально змінювалися таким чином, що були непередбачуваними для спадкоємця, а також похилий вік позивача та стан його здоров`я. Отже всі зазначені обставини у сукупності, на думку суду, мали своїм наслідком пропущення строку для подачі позивачем заяви про прийняття спадщини в період строку, визначеного законом, тобто існували об`єктивні істотні труднощі, що перешкоджали їй своєчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. При цьому, суд також враховує, що Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував на необхідності держав дотримуватися принципу «якості законів» при їх прийнятті або зміні. Зокрема, у своєму рішенні у справі\~(SERKOV v. UKRAINE)\~«Сєрков проти України» ЄСПЛ зазначив, що якість законодавства передбачає доступне для зацікавлених осіб, чітке і передбачуване у застосуванні законодавство; відсутність необхідної передбачуваності та чіткості національного законодавства з важливого питання, що призводить до його суперечливого тлумачення, в тому числі судом, має наслідком порушення вимог положень Конвенції щодо «якості закону». Крім того, у справі (CASE OF NOVIK v. UKRAINE)\~«Новік проти України» ЄСПЛ зробив висновок, що надзвичайно важливою умовою є забезпечення загального принципу юридичної визначеності. Вимога «якості закону» у розумінні пункту 1 статті 5 Конвенції означає, що закон має бути достатньо доступним, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні для убезпечення від будь-якого ризику свавілля. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі (Ilhan v. Turkey)\~«Ілхан\~проти Туреччини» від 27 червня 2000 року\~при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З урахуванням викладеного, виходячи з аналізу встановлених судом обставин справи та норм права, що регулюють спірні правовідносини, суд вважає, що [PERSON] наведено причини, які пов`язані з об`єктивними, істотними труднощами для нього щодо подачі заяви про прийняття спадщини, а тому наявні підстави для встановлення йому додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] і таким достатнім строком є два місяці, перебіг якого рахується з дня набрання судовим рішенням законної сили. Отже, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] є обґрунтованими і підлягають задоволенню в повному обсязі. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved