Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-03 00:00:00

У грудні 2023 року [PERSON] (далі - позивач) звернулася до Шевченківського районного м. Києва суду з позовом до Київської міської ради (далі - відповідач), третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Петрова Тетяна Миколаївна, у якому просила встановити факт проживання однією сім`єю [PERSON] та [PERSON] з грудня 2014 року по день смерті останньої [INFO] за адресою: [ADDRESS] , та визнати позивача спадкоємцем 4 черги спадкування за законом щодо спадщини [PERSON] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [PERSON] та [PERSON] (дівоче прізвище [PERSON] ) познайомились у 1973 році, коли вступали до Київського державного університету ім. Т.Г. Шевченка на біологічний факультет. З моменту знайомства з позивачем аж до смерті [PERSON] вони були найближчими подругами, а в останні роки життя [PERSON] - ще й фактично членами сім`ї. Так, у 1990 році помер чоловік [PERSON] , а у 2005 року - мати, що стало для неї сильним потрясінням. З 2007 року стан [PERSON] поступово погіршувався. З 2014 року позивач стала проживати в одній квартирі з [PERSON] , до якої перевезла особисті речі, так як її подруга потребувала допомоги. Проживали вони у двокімнатній квартирі, що належить [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , спільно готували їжу, прибирали квартиру, розподіляли витрати, бюджет був спільним. При цьому позивач ще й працювала, хоча вона та [PERSON] були пенсіонерами, що дало можливість зробити істотний внесок у спільний бюджет. [INFO] [PERSON] померла, а витрати по її похованню взяла на себе [PERSON] . За життя заповіту вона не склала, інші спадкоємці відсутні. Оскільки позивач позбавлена можливості у досудовому порядку оформити права на квартиру, вона вимушена звернутись до суду з даним позовом. У відзиві на позовну заяву відповідач вказала, що на її думку позовна заява є необґрунтованою, так як позивачем не доведено факт проживання з померлою однією сім`єю більше 5 років, а тому, у її задоволенні слід відмовити. У судовому засіданні позивач та її представник підтримали позов в повному обсязі та просили суд його задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Третя особа у судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, але у матеріалах справи наявна заява про розгляд справи за її відсутності. Розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності (ч.ч. 1, 3 ст. 211 ЦК України). Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 08.12.2022 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання, витребувано копію спадкової справи щодо майна [PERSON] . Протокольною ухвалою суду від 16.01.2024 року до матеріалів справи долучено витребувані вищевказаною ухвалою документи, а також відзив на позовну заяву. Крім того, постановлено викликати та допитати в якості свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Протокольною ухвалою суду від 05.03.2024 року до матеріалів справи долучено відповідь на відзив, а також, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Суд, заслухавши пояснення сторони позивача та свідків, повно та всебічно дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що у задоволенні позовних вимог слід відмовити, з наступних підстав. Перевіряючи обставини справи судом встановлено, що [PERSON] належить 1/2 частина квартири [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 09.12.2005 року, що видане державним нотаріусом Восьмої Київської державної нотаріальної контори Колос Л.М. та зареєстроване в реєстрі за №3-814 (а.с. 10). [INFO] [PERSON] померла, про що видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] (а.с. 160). 10.03.2020 року до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Петрової Т.П. із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] звернулась [PERSON] (а.с. 192). Інших заяв за місцем відкриття спадщини не надходило, що вбачається із довідки від 12.11.2020 року №59/01-16 (а.с. 168). Як вказувала позивач, з 2014 року вона разом із свою близькою подругою [PERSON] проживали однією сім`єю у квартирі за адресою: [ADDRESS] , мали спільний бюджет, вели господарство, а тому, вона вважає себе спадкоємцем четвертої черги згідно приписів ст. 1264 ЦК України. Так, позивач [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (а.с. 12). Як встановлено протягом розгляду справи, у 1973 році [PERSON] та [PERSON] вступили до Київського ордена Леніна державного університету ім. Т.Г. Шевченка і у 1979 році закінчили повний курс названого університету (а.с. 13-14). Також [PERSON] надано довідки про доходи - розмір пенсії за віком за період з 2015 по 2019 роки (а.с. 15-19), довідку про заробітну плату для обчислення пенсії від 16.09.2020 року (а.с. 20), довідку про розмір пенсії [PERSON] за період з серпня 2017 року по січень 2018 року (а.с. 21), повідомлення про призначення субсидії [PERSON] від 23.05.2019 року, 23.10.2019 року, 25.05.2016 року, 26.11.2016 року (а.с. 22-24, 41), фото (а.с. 25-30), медичні документи [PERSON] , у тому числі декларацію з лікарем, де контактною особою вказана [PERSON] (а.с. 31-39), квитанції про сплату комунальних послуг за адресою: [ADDRESS] , де платник вказана [PERSON] (а.с. 42-156), товарні чеки та квитанції про покупку товарів для дому та лікарських препаратів (а.с. 157-159). У матеріалах справи наявні акти обстеження квартири за адресою: [ADDRESS] від 04.03.2015 року, 14.10.2015 року та 22.10.2018 року, складені представника ОСББ «Вікторія» за участю власника квартири [PERSON] та [PERSON] (а.с. 171-173). Як вбачається із довідки голови правління ОСББ «Вікторія» [PERSON] №106д від 05 грудня 2023 року, [PERSON] фактично постійно проживала з грудня 2014 року по 19 лютого 2020 року із [PERSON] , а з 20 лютого 2020 року по березень 2022 року сама у квартирі [ADDRESS] , але за вказаною адресою зареєстрована не була (а.с. 174). Крім того, стороною позивача надано документи на підтвердження замовлення ритуальних послуг [PERSON] для померлої [PERSON] (а.с. 161-167). Допитані у судовому засіданні в якості свідків [PERSON] вказала, що була знайома з мешканцями квартири [ADDRESS] , так як у цьому будинку працювала консьєржем. [PERSON] проживала разом із [PERSON] у вказаній квартирі, яка належить останній, з 2014 року. Позивач допомагала їй. Так, [PERSON] сама попросила свою подругу проживати разом із нею, так як померла дуже хворіла. Зі слів [PERSON] свідку відомо, що інших родичів у неї немає, окрім близької подруги. Свідок [PERSON] , який є головою правління ОСББ «Вікторія», у судовому засіданні вказав, що знайомий з [PERSON] та [PERSON] з 2013 року. Вказані особи разом проживали у двокімнатній квартирі на вул. Прорізній: в одній позивач, в іншій [PERSON] [PERSON] тяжко хворіла, кошти за комунальні послуги сплачувала [PERSON] . Питання щодо побуту вирішували спільно, разом прогулювались. До березня 2022 року у квартирі проживала [PERSON] , а наразі там проживають переселенці із Краматорська . Свідок [PERSON] також вказав, що [PERSON] та [PERSON] проживали разом з 2014 року, остання дуже хворіла, а позивач їй в усьому допомагала. Наразі у квартирі проживають переселенці із Краматорська . Приписами ч.ч. 1,2 ст. 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Згідно ч.2 ст.315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Згідно з пунктами 2, 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. [PERSON] зверталась до суду із заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю із [PERSON] в порядку окремого провадження, проте, під час розгляду справи було встановлено наявність спору про право (а.с. 200-201). Предметом спору у справі є вимоги позивача про встановлення факту спільного проживання із спадкодавцем з грудня 2014 року до дня його смерті ( [INFO] ) та визнання її спадкоємцем четвертої черги після смерті [PERSON] відповідно до вимог ст. 1264 ЦК України. Так, стаття 1216 ЦК України передбачає те, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). За ст. 1264 ЦК України, у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. Як вказано у ст. 3 СК України, сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства. У п. 21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснено, що при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо. При вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо. Для набуття права на спадкування за законом на підставі статті 1264 ЦК України необхідне встановлення двох юридичних фактів: а) проживання однією сім`єю із спадкодавцем; б) на час відкриття спадщини має сплинути щонайменше п`ять років, протягом яких спадкодавець та особа (особи) проживали однією сім`єю. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї, крім факту спільного проживання, є ведення зі спадкодавцем спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. Для встановлення факту проживання однією сім`єю необхідні докази: ведення спільного господарства, наявності у сторін спільного бюджету, проведення спільних витрат, наявність взаємних прав та обов`язків. Вказана правова позиція викладена, зокрема, в постановах Верховного Суду від 30 вересня 2019 року у справі № 554/14633/15-ц (провадження № 61-9952св18), від 21 березня 2019 року у справі № 461/4689/15-ц (провадження № 61-43735св18), від 28 травня 2021 року у справі № 182/653/17 (провадження № 61-11815св20). У даній справі встановлено, що відносини позивача та померлої [PERSON] , які були подругами, не носили характер сімейних у розумінні статті 3 СК України. У даній цивільній справі позивач на підтвердження своєї позиції не надала беззаперечних доказів на підтвердження того, що вони разом із [PERSON] були пов`язані зі спільним побутом, веденням спільного господарства, бюджету, наявністю між ними взаємних прав і обов`язків з грудня 2014 року по 19.02.2020 року. Встановлено, що вказані особи дійсно були подругами. Проте, довідки про їх доходи, медичні документи, чеки на придбання товарів та ліків, з яких неможливо встановити платника, квитанції про оплату комунальних послуг, де платником вказана [PERSON] , не доводять факту проживання [PERSON] та [PERSON] однією сім`єю. Акти обстеження квартири датуються 2015 та 2018 роками, а тому не повністю охоплюють спірний період, а у складеній [PERSON] з лікарем декларації від 25.02.2019 року контактною особою вказана [PERSON] . Фактично, лише показаннями свідків позивач намагається у судовому порядку довести вказані обставини. Так, як зазначено у постанові Верховного Суду від 10 листопада 2023 року у справі № 335/3165/21, лише покази свідків не можуть підтверджувати факт щодо ведення особами спільного господарства, наявності у сторін спільного бюджету, спільних витрат, взаємних прав та обов`язків. При цьому, відсутні обставини, які за диспозицією статті 1264 ЦК України дають підстави вважати позивача спадкоємцем четвертої черги. Беручи до уваги вимоги чинного законодавства України, зважаючи на обставини встановлені під час розгляду справи, оскільки вимоги позивача не ґрунтуються на приписах закону, суд приходить до висновку про необхідність відмовити у задоволенні позовної заяви у повному обсязі. У відповідності до положень ст. 141 ЦПК України, у зв`язку з відмовою у задоволенні позову судові витрати покладаються на позивача. Враховуючи викладене,

Outcome: dismissed