Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-16 00:00:00

\~\~\~\~\~\~\~\~ У січні 2024 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до Кременчуцької міської ради Полтавської області з вимогою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. \~\~\~\~\~\~ В обґрунтування позову зазначає, що [INFO] померла [PERSON] після смерті якої відкрилася спадщина у вигляді належної їй 1/3 частки квартири [ADDRESS] . \~\~\~\~\~\~ 08 серпня 2023 року подала заяву про прийняття спадщини. \~\~\~\~\~\~ Приватний нотаріус Кременчуцького районного нотаріального округу Проботюк Ю.М. відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , вказавши, що строк прийняття спадщини [PERSON] пропущено, про що складено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 13.10.2023 року. \~\~\~\~\~\~ Просить суд визначити додатковий строк для прийняття спадщини за заповітом, що залишилася після смерті спадкодавця - [PERSON] , яка померла [INFO] два місяці з дня набрання рішенням суду по даній справі законної сили. Ухвалою судді від 17.02.2024 відкрито провадження у справі, визначено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження та розпочате підготовче провадження. Ухвалою суду від 18.03.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. \~ \~ \~ \~У судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник адвокат Лашко О.О. позовні вимоги підтримують, простять задовольнити, з підстав, що зазначені. Позивач повідомила, що є спадкоємцем за заповітом після смерті матері. Просить врахувати зміни в законодавстві та незначний пропуск строку звернення із заявою про прийняття спадщини. Третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача [PERSON] пояснив суду що є співвласником спірної нерухомості. Повідомив, що відмовився від спадщини на користь сестри [PERSON] . \~\~\~\~\~\~\~\~ Представник відповідача - Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області. у судове засідання не з`явився, про дату і час судового засідання повідомлений належним чином. Подана заява про розгляд справи за відсутності представника. Відзив на позов не подано. \~ \~ \~ \~ Третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача приватний нотаріус Кременчуцького районного нотаріального округу Проботюк Ю.М. просить розглянути справу у її відсутність. Суд, вислухавши пояснення позивача та її представника, третьої особи, показання свідків дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~ Судом встановлено, що [PERSON] народилась [INFO] в місті Кременчуці Полтавської області. У свідоцтві про народження батьками зазначено: батько [PERSON] , мати [PERSON] . \~\~\~\~\~\~ [INFO] померла [PERSON] . \~\~\~\~\~\~\~\~ Згідно свідоцтва про право власності на житло, виданого 12.03.2000 року УЖКГ виконкому Кременчуцької міської ради, квартира [ADDRESS] на праві спільної часткової власності належала [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] по 1/4 частки кожному Після смерті [PERSON] свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/12 частки видано [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] кожному Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини відповідно до ч.1\~ст. 1269 ЦК України. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. \~\~\~\~\~\~ Згідно з витягу зі спадкового реєстру № 73498562 08.08.2023 після померлої [INFO] [PERSON] заведена спадкова справа Спадкодавець [PERSON] за життя була зареєстрована по [ADDRESS] . [PERSON] зареєстрована по [ADDRESS] та разом із спадкодавцем\~\~ та третьої особою [PERSON] \~\~є співвласником спірної нерухомості. 08.08.2023 [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Кременчуцького районного нотаріального округу Проботюк Ю.М.. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлої матері та отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, підстави та законність прийнятого рішення нотаріусом судом перевірені. 07 лютого 2006 року [PERSON] належну їй частину майна заповіла позивачу, що підтверджується заповітом, який посвідчено державним нотаріусом Четвертої кременчуцької державної нотаріальної контори Дощенко О.В. \~ \~ \~ \~Згіднозі\~статтею 1217Цивільного кодексуУкраїни спадкування здійснюється за заповітом або за законом. \~Відповідно до\~статті 1270ЦК\~для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. \~Виходячиіз змісту\~статті 1220 ЦК,часом відкриття спадщини є день смертіособи.Положеннями\~статті 1269ЦК\~визначено, що спадкоємець, який бажає реалізувати своє право на прийняття спадщини, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, подає нотаріусу заяву про прийняття спадщини у строк, встановлений законом. \~Як вбачається з матеріалів справи, у визначений законом строк позивач не прийняла спадщину. За частиною третьою\~статті 1272 ЦК, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви. \~ \~ \~ \~ Постановою Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17 були визначені поважні причини строку, необхідного для прийняття спадщини, а саме: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту, тощо. Так, постановою Верховного Суду від 26 липня 2021 року по справі справа № 405/7058/19 провадження № 61-18000св20 сформовано правову позицію, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховним Судом України від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17. Про свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 22 грудня 2021 року у справі №703/4978/19, від 25 березня 2020 року у справі № 642/2539/18-ц, від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 28 жовтня 2019 року у справі № 761/42165/17, від 06 червня 2018 року у справі № 315/765/14-ц, що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах». Тобто суд, розглядаючи такі позови встановлює саму по собі наявність причин, що унеможливили своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини, та оцінює їх з точки зору поважності. При розгляді справ про надання додаткового строку для прийняття спадщини судом застосовуються інші, порівняно із поновленням строку позовної давності, підстави для визнання причин пропуску цього строку поважними. Відповідно достатті 63\~Закону України\~«Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Згідно з пунктом 1.2 глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна. Для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття (пункт 3.2 глави 10 розділу II Порядку № 296/5). Пунктом 3.16 глави 10 розділу II Порядку № 296/5 передбачено, що суд може визначити спадкоємцю, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Саме на нотаріуса, покладено обов`язок щодо повідомлення спадкодавця про необхідність подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом чи про відмову від її прийняття, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини. Відповідно до ст.81 ЦПК Україникожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Виходячи із змісту ч.1ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Оцінюючи доводи позивача про поважність причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини, судом враховано, що [PERSON] дізналась про заповіт матері на своє ім`я у серпні 2023 року, доказів в спростування чого матеріали справи не містять, спадщина після померлої\~\~\~\~ на даний час залишилась відкритою та ніким не прийнята, заяв про відмову від спадщини позивач не подавала. Як пояснили допитані свідки [PERSON] та [PERSON] , кожен окремо, [PERSON] постійно проживала з донькою [PERSON] по [ADDRESS] Також, суд враховує висновки Верховного Суду, викладені в постанові від 04.03.2020 в рамках справи №133/1880/18, провадження № 61-12000св19, які стосуються свободи заповіту як фундаментального принципу спадкового права,. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). Згідно зіст.3 ЦК України\~загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Суд враховує, що існувала воля спадкодавця на передання спадкового майна позивачу, ця воля втілена у заповіті та має поважатися при вирішенні питання про подальшу долю спадкового майна. Натомість, нотаріусом не здійснено повідомлення або оголошення спадкоємцю за заповітом [PERSON] про відкриття спадщини після смерті [PERSON] . Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що строк пропущений з поважних причин та позовні вимоги [PERSON] про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини підлягає до задоволення. Питання щодо судових витрат, суд вирішує відповідно до положень\~статті 141 Цивільного процесуального кодексу України\~з урахуванням положень частин 1 та 3\~статті 13 Цивільного процесуального кодексу України\~за якими суд розглядає справу не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог; при цьому, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Оскільки питання відшкодування судових витрат під час звернення до суду не порушувалось, процесуальне рішення з вказаного питання судом не приймається. \~

Outcome: approved