Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-14 00:00:00

У січні 2024 року [PERSON] звернувся через свого представника адвоката Ткача В. В. до Ізяславського районного суду Хмельницької області із позовом до Ізяславського відділу державної виконавчої служби у Шепетівському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Шепетівського районного нотаріального округу Хмельницької області Шмигельський Ю. П., про визнання права власності на земельну ділянку. В обґрунтування\~позову [PERSON] \~вказав,\~що 31\~березня 2023\~року він\~був визнаний\~переможцем торгів\~із придбання\~земельної ділянки\~площею 1,8085 га з кадастровим номером 6822186000:03:023:0052 з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що підтверджується протоколом про результати земельних торгів № LSP001-UA-20230228-78860. У подальшому позивач звернувся до приватного нотаріуса Шепетівського районного нотаріального округу Хмельницької області Шмигельського Ю. П. із метою оформлення придбаної на аукціоні земельної ділянки, проте нотаріусом було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку із наявністю неузгодженостей у положеннях законодавства щодо оформлення результатів земельних торгів. Вказані обставини стали підставою для звернення до суду з даними позовом. Ухвалою судді від 23 січня 2024 року прийнято позовну заяву [PERSON] до розгляду, відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання у даній справі, справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 21 березня 2024 року закрито підготовче провадження у даній справі та призначено її до судового розгляду по суті. У судовому засіданні представник позивача адвокат Ткач В. В. позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Відповідачка [PERSON] позов визнала. У поданих до суду письмових заявах представник відповідача Ізяславського відділу державної виконавчої служби у Шепетівському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Закревська О. Л. та третя особа приватний нотаріус Шепетівського районного нотаріального округу Хмельницької області Шмигельський Ю. П. просили слухати справу за їх відсутності. Представник відповідача вказала про визнання позовних вимог, а третя особа повідомив, що проти задоволення позову не заперечує. Відтак, суд вважає за можливе провести розгляд даної справи по суті за відсутності учасників справи, які в судове засідання не з`явилися. Суд, заслухавши пояснення представника позивача та відповідачки, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню із наступних підстав. Судом об`єктивно\~встановлено,\~що предметом\~реалізації на\~земельних торгах\~була земельна\~ділянка площею 1,8085 га з кадастровим номером 6822186000:03:023:0052 з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що підтверджується протоколом про результати земельних торгів № LSP001-UA-20230228-78860. Як вбачається із інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 366196641 від 16 лютого 2024 року, вказана земельна ділянка належала на праві приватної власності [PERSON] . Згідно з\~договором про\~передачу переважного\~права купівлі\~земельної ділянки\~сільськогосподарського призначення\~від 30\~січня 2023\~року СТОВ\~«Слава» передало\~ [PERSON] \~своє переважне\~право купівлі\~земельної ділянки\~сільськогосподарського призначення\~площею 1,8085 га з кадастровим номером 6822186000:03:023:0052 з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Із протоколу про результати земельних торгів № LSP001-UA-20230228-78860 слідує, що 31 березня 2023 відбулися торги з продажу вказаної земельної ділянки, переможцем торгів визнано позивача [PERSON] . Дані земельні торги були проведені зв`язку зі здійсненням виконавчих дій у виконавчому провадженні № 65836064 з примусового виконання виконавчого листа № 675/520/21, виданого Ізяславським районним судом Хмельницької області 14 червня 2021 року, про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] боргу за договором позики в розмірі 43\~947 грн 68 коп. 13 квітня 2023 року заступником начальника Ізяславського відділу державної виконавчої служби у Шепетівському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Ліщуком Ю. В. було складено акт ВП № 65836064 про проведені електронні торги та визнано [PERSON] покупцем земельної ділянки. 04 квітня 2023 року на депозитний рахунок Ізяславського відділу державної виконавчої служби у Шепетівському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Демченком О. В. сплачено кошти в сумі 36\~073 грн 75 коп. Згідно повідомлення ТОВ «Біржа Подільська» від 12 квітня 2023 року позивач сплатив суму забезпечувального платежу на розрахунковий рахунок ТОВ «Біржа Подільська» в розмірі 108\~221 грн 25 коп. Загалом [PERSON] сплачено грошові кошти в сумі 144\~295 грн 00 коп. Листом приватного нотаріуса Шепетівського районного нотаріального округу Хмельницької області Шмигельського Ю. П. від 13 листопада 2023 за № 714/01-16 було відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів на земельну ділянку, належну відповідачці [PERSON] , у зв`язку із наявністю неузгодженостей у положеннях законодавства щодо оформлення результатів земельних торгів. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд. Із урахуванням норм ч. 1 ст. 15, ч. 2 ст. 16 ЦК України правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Згідно з положеннями ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. При розгляді спору суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого - вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, [PERSON] вказує на те, що, будучи переможцем прилюдних торгів, він не може зареєструвати право власності на земельну ділянку, яку законно придбав на електронних торгах в порядку примусової реалізації майна. Оскільки нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів стосовно нерухомого майна, він вимушений захистити свої права шляхом пред`явлення позову, тобто в судовому порядку. Стаття 316 ЦК України визначає, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Виходячи з положень ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом. Положення ст.ст. 81, 131 ЗК України визначають, що громадяни України набувають право власності на земельні ділянки, в тому числі на підставі договору купівлі продажу. За правилами ст. 392 ЦК України позов про визнання права власності може бути пред`явлено у двох випадках: по-перше, якщо особа є власником майна, але її право оспорюється або не визнається іншою особою; по-друге, якщо особа втратила документ, який засвідчує її право власності. Системний аналіз наведених положень свідчить про те, що набуття права власності на певні об`єкти передбачає наявність юридичного складу, з яким закон пов`язує виникнення в особи суб`єктивного права власності на певні об`єкти. Різновидом договору купівлі-продажу є продаж майна на прилюдних торгах, сторонами якого є організатор торгів як продавець та переможець торгів як покупець, а його істотними умовами - предмет договору та покупна ціна. Суд звертає увагу на те, що правочин, на підставі якого позивач набув право власності на спірне нерухоме майно (акт про проведені електронні торги від 13 квітня 2023 року) не оспорювався, у встановленому порядку недійсним не визнавався та є дійсним. Порядком реалізації арештованого майна (далі Порядок), затвердженого Наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29 вересня 2016 року визначено, що електронний аукціон - продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних аукціонів, за яким його власником стає учасник, який під час аукціону запропонував за нього найвищу ціну. Після повного\~розрахунку переможця\~за придбане\~майно (у\~тому числі\~сплати податку\~на додану\~вартість та\~винагороди за\~організацію та\~проведення електронного\~аукціону)\~на підставі\~протоколу про\~проведення електронного\~аукціону та\~платіжного документа,\~що підтверджує\~сплату податку\~на додану\~вартість та\~додаткової винагороди\~за організацію\~та проведення\~електронного аукціону\~(у\~випадку,\~якщо майно\~реалізувалося за\~ціною,\~вищою стартової),\~виконавець протягом\~п`яти\~робочих днів\~складає акт\~про проведений\~електронний аукціон.\~Державний виконавець\~додатково затверджує\~акт про\~проведений електронний\~аукціон у\~начальника відділу,\~якому він\~безпосередньо підпорядкований (п. 10.4. Порядку). Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством (п. 10.8. Порядку). Зазначене дає підстави для висновку, що процедура реалізації нерухомого майна з прилюдних торгів завершується затвердженням начальником органу державної виконавчої служби акту, складеного державним виконавцем за результатами відповідних торгів, що є підставою для подальшої реєстрації прав на придбане майно. Згідно з ст. 182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації. Державна реєстрація прав на нерухомість є публічною, здійснюється відповідним органом, який зобов`язаний надавати інформацію про реєстрацію та зареєстровані права в порядку, встановленому законом. Частина перша статті 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» закріплює, що державна реєстрація\~права власності\~та інших\~речових прав\~проводиться,\~зокрема,\~на підставі виданого нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) та свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів), якщо прилюдні торги (аукціони) не відбулися, чи їх дублікатів. Зазначене узгоджується із постановою Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі № 751/11610/15-ц (провадження № 61-22382св 18). Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про нотаріат» нотаріуси вчиняють такі нотаріальні дії, зокрема, видають свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів). Згідно з п 3.1. гл. 12 розділу ІІ «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України», затвердженого наказом Мін`юсту України від 22 лютого 2012 року № 296/5, свідоцтво про придбання арештованого нерухомого майна з прилюдних торгів видається нотаріусом на підставі акта про проведені публічні торги, складеного державним виконавцем та затвердженого начальником відповідного відділу державної виконавчої служби або приватним виконавцем. Згідно з ст. 72 Закону України «Про нотаріат» придбання арештованого нерухомого майна з прилюдних торгів (аукціонів) оформлюється нотаріусом за місцезнаходженням такого майна шляхом видачі набувачу відповідного свідоцтва на підставі документів, визначених\~Законом України\~"Про виконавче провадження". Відповідно до ч. 16 ст. 137 ЗК України протокол про результати земельних торгів є підставою для укладення договору купівлі-продажу земельної ділянки, прав емфітевзису, суперфіцію, договорів оренди, суборенди землі, емфітевзису, суперфіцію. Договір купівлі-продажу\~земельної ділянки\~укладається в\~паперовій формі\~та підлягає\~нотаріальному посвідченню. Договір за результатами проведення земельних торгів укладається між організатором та переможцем земельних торгів протягом 20 робочих днів з дня, наступного за днем формування протоколу про результати земельних торгів. Відповідно до правових висновків, викладених Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 21 листопада 2018 року у справі № 465/650/16-ц (провадження № 14-356цс18), від 23 січня 2019 року у справі № 522/10127/14-ц (провадження № 14- 428цс18), правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин. Як вбачається із матеріалів справи, прилюдні торги з реалізації майна, належного боржниці [PERSON] , відбулися та у встановленому порядку недійсними не визнані, покупець [PERSON] повністю розрахувався за придбане ним на прилюдних торгах нерухоме майно і звернувся до нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право власності на нерухоме майно, придбане з прилюдних торгів. Оскільки прилюдні торги відбулися та позивачу, як переможцю електронних торгів, видано акт про проведені прилюдні торги, що посвідчує факт належності йому на праві власності земельної ділянки, придбаної з прилюдних торгів та безспірно підтверджує придбання ним зазначеного нерухомого майна. Тому наявність неузгодженостей у положеннях законодавства щодо оформлення результатів земельних торгів не може заперечувати права позивача на отриману у власність земельну ділянку, що, на переконання суду, є підставою для задоволення його позовних вимог. Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд вважає, що ключові аргументи, необхідні та достатні для ухвалення даного рішення, отримали достатню оцінку. На підставі викладеного,

Outcome: approved