Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-10 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Вінницької міської\~ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вказав, що [INFO] , померла її бабуся [PERSON] , [INFO] , після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно, а земельний пай площею 2,9466 га, що знаходиться на території Маломочульської сільської ради Гайсинського району Вінницької області, який згодом був незаконно переоформлений в земельну ділянку з кадастровим номером 0523783900:01:000:0183. Позивачка є єдиною спадкоємицею за законом після смерті своєї бабусі [PERSON] , однак згодом позивачці стало відомо, що її бабуся, нібито, ще за життя склала заповіт на невідому їй особу, тому у зв`язку з цим позивачка спадщину не прийняла. У квітні 2019 року з Державного реєстру речових прав не нерухоме майно позивачка дізналась, що земельний пай, який належав її бабусі був набутий у власність [PERSON] на підставі розпорядження Теплицької РДА Вінницької області №669 від 23.12.2004 та свідоцтва про право на спадщину за заповітом №863 від 17.08.2018, що видане приватним нотаріусом Теплицького районного нотаріального округу Кусюк О.А.. В подальшому поспілкувавшись з найближчим оточення померлої бабусі, позивачка дізналась, що ніхто з них не був знайомий із [PERSON] та вони запевнили, що [PERSON] не спілкувалась з цією жінкою, адже вона навіть не проживала в с. Мишарівка, також померла нікому не повідомляла, що колись складала заповіт. У червні 2019 року з метою визнання заповіту недійного [PERSON] звернулась до Теплицького районного суду з відповідною заявою про визнання заповіту недійсним, в процесі розгляду справи за повідомленням приватного нотаріуса Теплицького районного нотаріального округу стало відомо, що спадкова справа на майно, що залишилось після смерті [PERSON] не заводилась, тому враховуючи те, що згідно з відомостями зі спадкового реєстру спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась, то відповідно свідоцтво про право на спадщину за заповітом №863 від 17.08.2018 є підробленим, таким чином [PERSON] не могла фактично вступити в управління або володіння земельною часткою (паєм), оскільки управління даним спадковим майном фактично здійснювалось Маломочульською сільською радою та ТОВ «Теплик-Агро», тому враховуючи що [PERSON] не подавала до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини заяви про прийняття спадщини, то [PERSON] у визначеному законом порядку спадщину не прийняла. 10.03.2021 [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Копанчук Я.Ю. із заявою про прийняття спадщини за померлою бабусею [PERSON] , однак приватний нотаріус за результатами розгляду наданих документів видала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії №48/02-31 від 15.03.2021, у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини, зважаючи на вище вказанні обставини позивачка вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважний причин та просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її бабусі [PERSON] , що померла [INFO] . Від представника третьої особи, що не заявляє самостійних вимог [PERSON] , адвоката Клінчикова С.О. надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого просить відмовити суд в задоволенні позовних вимог [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, посилаючись на відсутність доказів на підтвердження родинних відносин позивача та [PERSON] , відсутність підстав визначення додаткового строку на прийняття спадщини з огляду на норми матеріального права, а саме стороною позивача не надано суду доказів поважності причини пропуску подання заяви про прийняття спадщини. Від представника відповідача Вінницької міської ради Кавки А.О., надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого просить відмовити суд в задоволенні позовних вимог [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки позивачем не надано жодних належних та допустимих доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі, зазначає, що у позивача була можливість подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини у встановлений законом строк, у позовній заяві містяться відомості про обізнаність [PERSON] щодо складеного заповіту, який порушує її права як спадкоємця, однак зазначений заповіт позивачка не оскаржувала у судовому порядку, тому наведенні позивачкою причини неподання заяви про прийняття спадщини не є поважними. Позивач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі відповідно до вимог викладених в позовні заяві, пояснила, що після смерті бабусі [PERSON] всі документи, що були у неї відвезла батькові, після смерті батька, вирішила оформити офіційно земельну ділянку бабусі, однак з`ясувала що земельну ділянку за заповітом успадкувала [PERSON] , лише з часом коли дізналась, що заповіт підроблений звернулась до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, однак пропустила строк. Представника позивача,\~адвокат Чорний С.О., в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив суд задовольнити позовні вимоги, оскільки позивачем з поважних причин пропущено строк для прийняття спадщини. Представника третьої особи [PERSON] , адвокат Клінчиков С.О. в судовому засідання, просив суд відмовити в задоволенні позову [PERSON] , зазначив, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини на 18 років та не надала жодних доказів на підтвердження поважності пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини. Представник відповідача Вінницької міської ради в судове засідання не з`явився, на адресу суду направив заяву з прохання розглянути справу у відсутність відповідача, позовні вимоги не визнає, відповідно до відзиву поданого на позовну заяву. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] дав показання суду, знав померлу [PERSON] , спілкувався з нею ще з молодих літ, половину свого життя прожив в с. Мишарівка Теплицького району Вінницької області половину в м. Вінниця, з померлою [PERSON] проживав на одній вулиці, однак [PERSON] не знає та не бачив. Свідок [PERSON] дала показання суду, що проживала в с. Мишарівка з народження, працювала соціальним працівником, померла [PERSON] була її підопічною, ходила до неї двічі на тиждень, [PERSON] не знає . Свідок [PERSON] дала показання суду, що з народження проживає в с. Мишарівка , однак [PERSON] не знає, чула зі слів [PERSON] , що заповіт від її померлої бабусі на [PERSON] підроблено. Заслухавши сторін по справі, свідків, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено, що [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Вінницьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький). Позивач є онукою померлої\~ [PERSON] , що підтверджується рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 19.09.2023, за позовом [PERSON] про встановлення факту родинних відносин. Постановою приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу від 15.03.2021 позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. Відповідно до\~ст.\~1217\~ЦК України -\~спадкування здійснюється за заповіт або за законом. Згідно\~ст. 1220 ЦК України\~- спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Згідно ст. 1270\~ЦПК України\~- для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч. 3 ст. 1272\~вказаного Кодексу\~за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до\~ст.\~1272\~ЦК України -\~визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно п. 24\~Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Згідно з положеннями постанови Верховного Суду від 26 червня 2019 року, справа № 565/1145/17, правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловив Верховний Суд України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Зазначений висновок відповідає правовим позиціям Верховного Суду України, які викладені у постановах: від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15, від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12. Згідно з частиною четвертою\~статті 263 ЦПК України\~при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п. 207 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою (втратила чинність на підставі наказу Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року). Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п. 3.5 гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5. Норми ст.\~1272\~ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК. Відповідно до ст.\~1272\~ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст.\~1272\~ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин. Як було зазначено позивачем, вона пропустила шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що її стало відомо, що бабуся [PERSON] склала заповіт, тому позивачка не зверталась до нотаріуса в той період часу, адже знала, що спадкоємці за заповітом мають перевагу над спадкоємцями за законом щодо питань прийняття спадщини, лише в червні 2019 року позивачці стало відомо, що спадкоємець за заповітом не звертався до нотаріальної контори за прийняттям спадщини, спадкова справа не відкривалась, тому вона почала вживати заходів для прийняття спадщини за померлою [PERSON] . Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень\~ст. 60 ЦПК України\~докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити, та визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню. Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому\~статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. На підставі викладеного ст. ст.1222, 1223, 1270, 1272 ЦК України\~та

Outcome: approved