Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-03 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог та доводів позивача. До Херсонського міського суду Херсонської області звернулась адвокат Пуляєва Наталія Сергіївна, яка діє в інтересах [PERSON] , з позовом до територіальної громади м.Херсона в особі Херсонської міської ради Херсонської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та просить суд визначити [PERSON] додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] , терміном в два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилалася на те, що є сином [PERSON] , померлого [INFO] в місті Херсоні. Після смерті батька залишилося спадкове майно у вигляді 1/2 частини квартири [ADDRESS] та яку останній заповів за життя [PERSON] , що підтверджується заповітом, посвідченим [INFO] [PERSON] секретарем виконкому Рибельченської сільської ради Голопристанського району Херсонської області. Таким чином місцем відкриття спадщини є місто Херсон. Спадкоємцями першої черги за заповітом є позивач [PERSON] . Позивач не прийняв вчасно спадщину зважаючи на наступне: з 24.02.2024 року в Україні було введено воєнний стан, який продовжується до теперішнього часу; у зв`язку з загрозою життю останній був вимушений виїхати за кордон, лише після повернення із за кордону йому стало відомо про наявність заповіту. Листом державного нотаріуса Першої Херсонської державної нотаріальної контори Гудима О.Б. [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з пропуском строку та рекомендовано звернутися до суду. Вважає вказані вище причини пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини поважними та такими, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця. Аргументи учасників справи. Відповідач відзиву на позов не надав. Рух справи. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 22.12.2023 року відкрито провадження у справу та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області 19.02.2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті. Позивач у судове засідання не з`явився, надав повноваження представнику. Представник позивача в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала, просила суд їх задовольнити з підстав, зазначених в позовній заяві. Представник відповідача [PERSON] в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, при винесені рішення покладався на розсуд суду. Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, то відповідно до вимог ч.2\~ст. 247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин Вивчивши та дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що [PERSON] , є батьком [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] ,актовий запис №895 (а.с.8). [INFO] помер батько позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , актовий запис № 1787 (а.с.4). Після його смерті відкрилася спадщина на належну 1/2 частину квартири [ADDRESS] та яку останній заповів за життя [PERSON] , що підтверджується заповітом, посвідченим 16.03.2004 року [PERSON] секретарем виконкому Рибельченської сільської ради Голопристанського району Херсонської області (а.с.5,6). З метою прийняття спадщини позивач звернувся до державного нотаріуса Першої Херсонської державної нотаріальної контори Херсонської області з заявою про прийняття спадщини. Листом державного нотаріуса Першої Херсонської державної нотаріальної контори Херсонської області Гудима О.Б. від 20.03.2023 року вих. 112/02-14 відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з пропуском строку встановленого чинним законодавством (а.с.7). З листа Відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб Департаменту адміністративних послуг Херсонської міської ради від 06.03.2024 року вих. №14-04-10/1235 вбачається, що відомостей щодо реєстру територіальної громади інформація щодо зареєстрованих осіб за адресою: [ADDRESS] , станом на 06.03.2024 року відсутня. До повномасштабного російського вторгнення в Україну працівнику відділу вели Реєстр територіальної громади засобами власної інформаційно-телекомунікаційної системи із застосуванням програмного інтерфейсу взаємодії з відомчою інформаційною системою ДМС. У приміщенні, яке тимчасово займає департамент адміністративних послуг Херсонської міської ради, дана система відсутня (а.с.44). Згідно інформаційної довідки зі спадкового реєстру від 04.04.2024 року спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась (а.с.49). Наведені докази вказують, що [PERSON] 1 є спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] та пропустив строк подання заяви про прийняття спадщини. Мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки суду Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно ч.1ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, згідно ст. 1269 ЦК України. При цьому, такі дії повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк. Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору, який пропущений з поважних причин, і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Наведені положення у повній мірі відповідають Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 06.02.2013 року в справі № 6-167цс12. Згідно ст. 1270ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається із положень ч. 1ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України № 64/2022введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Строк дії воєнного стану в Україні продовжувався Указами Президента України від 14 березня 2022 року № 133,від 18 квітня 2022 року № 259,від 18 травня 2022 року № 341,від 12 серпня 2022 року № 573,від 7 листопада 2022 року № 757, а також від6 лютого 2023 року № 58 (строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб). Відповідно до ст. 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень. Як вбачається з позовної заяви позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини з поважних причин, пов`язаних з неможливістю реалізувати своє право, у зв`язку із введенням в державі воєнного стану, окупацією міста Херсона, виїздом за кордон з метою збереження життя. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі «Христов проти України» зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до … остаточного рішення суду. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню.

Outcome: approved