Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-09 00:00:00

03 січня 2024 року на адресу суду засобами поштового зв`язку надійшла позовна заява Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області (Миколаївський рибоохоронний патруль) до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення адміністративного правопорушення. Свою позицію позивач обґрунтовує тим, що 16 травня 2023 року постановою Арбузинського районного суду Миколаївської області [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу. При розгляді даної справи встановлено, що 13 квітня 2023 року о 16.00 годині на Ташлицькому водосховищі з мосту автодороги на смт. Арбузинка Первомайського району Миколаївської області громадянин [PERSON] ловив рибу з берега забороненим знаряддям лову, сіткою та павуком капроновим з дугами металевими під час весняно-літньої заборони. Виловив рибу: сазан 1 шт. 24 см., карась сріблястий 2 шт. 20 см, тиляпії 78 шт. 3-10 см, синюха (гордяк) 5605 шт. 4-5 см, чим заподіяв шкоду рибному господарству України на суму 296701 гривня. Однак під час винесення постанови судом не прийнято рішення про відшкодування шкоди завданої незаконними діями [PERSON] . В судове засідання представник позивача не з`явився, надіслав до суду заяву, в якій просить розглядати справу без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач в судове засідання не з`явився, причину неявки не повідомив, про час, дату та місце розгляду справи був повідомлений вчасно і належним чином. За таких обставин відповідно до вимог ч. 4 ст. 223 ЦПК України суд вважає можливим розглянути справу без участі відповідача на підставі наявних у ній даних і доказів та ухвалити заочне рішення, про що постановлена відповідна ухвала. Дослідивши докази в сукупності, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що відносно [PERSON] внаслідок незаконного лову риби головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Миколаївського рибохоронного патруля» складено протокол про адміністративне правопорушення №017820/211 від 13 квітня 2023 року за ч. 4ст. 85 КУпАП /а.с. 6/. Як вбачається з копії опису об`єктів лову (добування), вилучених у порушника від 13 квітня 2023 року у [PERSON] вилучено: сазан 1 шт. розміром 24 см. 1 ос. вагою 0,3 кг, карась сріблястий розміром 20 см 2 ос. вагою 0,5 кг, тиляпія розміром 3-10 см, 78 ос. вагою 2,3 кг, синюха (горчяк) розміром 4-5 см, 5605 ос. вагою 9 кг. Разом 5683 ос. Вагою 12,1 кг. Розмір школи складає 296701 грн /а.с. 7/. Згідно копії опису-оцінки знарядь-лову, у [PERSON] вилучені: сітка ліскова довжиною 8м., висотою 1м, вічко 40 мм. 1 шт. уживана, павук капроновий з дугами металевими розміром 80х100 см, вічко 1 мм. 1 шт. уживаний /а.с. 8/. Постановою Арбузинського районного суду Миколаївської області від 16 травня 2023 року [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в сумі 340 гривень з конфіскацією знаряддя лову сітки ліскової та павука капронового з дугами металевими. Питання про відшкодування заподіяної шкоди в сумі 296701 грн, судом не вирішувалось /а.с. 10-11/. До позовної заяви додано копію претензії №35.7-14/90 про сплату суми завданих збитків, проте шкода добровільно відповідачем не відшкодована /а.с. 12/. Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Отже, з урахуванням викладеного, суд вважає, що вина [PERSON] у спричиненні шкоди рибним запасам України є доведеною. Відповідно до ч. 3 ст. 40 КУпАП питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. Статтею 63 Закону України «Про тваринний світ» відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні, в тому числі, у порушенні правил використання об`єктів тваринного світу. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч. 2 ст. 10, ч.ч. 1, 2, 3 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ»\~порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні: в порушенні правил використання об`єктів тваринного світу; незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу; інших порушеннях. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Згідно ч. 1, п. «ж» ч. 2, ч. 4 ст. 68, ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні у перевищенні лімітів та порушенні інших вимог використання природних ресурсів. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Враховуючи норми «Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», затверджених постановою Кабінету Міністрів України за №1209 від 21 листопада 2011 року, розмір завданої шкоди складає: 296701 грн. (1 особина х 17 неоподаткованих мінімумів доходів громадян х 218 (ціна одного сазана), 2 особини х 17 неоподаткованих мінімумів доходів громадян х 93 (ціна одного карася сріблястого), 5605 особин х 17 неоподаткованих мінімумів доходів громадян х 3 (ціна однієї синюхи), 78 особин х 17 неоподаткованих мінімумів доходів громадян х 3 (ціна однієї теляпії), тому, суд погоджується із розрахунком шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення водних біоресурсів, наданої позивачем у позовній заяві та описі. З урахуванням зазначених законодавчих норм, оцінивши надані позивачем докази у сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають повному задоволенню. Відповідно до положень ч.1 ст.141 ЦПК України стягненню з відповідача на користь позивача, крім коштів на відшкодування шкоди, підлягають стягненню витрати, понесені на сплату судового збору /а.с.4/.

Outcome: approved