Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-16 00:00:00

\~ \~ \~ \~ Позивач звернувся\~в суд\~із позовом\~у якому\~проситьвизначити додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , терміном в два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. Свої вимоги позивач мотивує тим, що 25.01.2008 р. її батько [PERSON] подарував їй житловий будинок з відповідними господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: [ADDRESS] . [INFO] батько позивачки помер. Після його смерті відкрилась спадщина: земельна ділянка, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , площею 0,0810 га, цільове призначення будівництво та обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд. Після звернення позивача до нотаріуса, їй було повідомлено, що вона пропустила термін для подачі заяви про прийняття спадщини. Позивач своєчасно не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька, оскільки вважала, що під час оформлення договору дарування житлового будинку їй також було подаровано і земельну ділянку на якій розташований безпосередньо будинок та господарські споруди, відтак вважає, що строк для подання заяви про прийняття спадщини пропущений із поважних причин, а тому просить визначити додатковий строк тривалістю в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини. В судове засідання позивач та її представник не з`явились, надали заяву про слухання справи у їх відсутніть, позов підтримують та просять його задовольнити. В судове засідання представник відповідача не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення позову не заперечує. Згідно з частиною 3 статті 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. З урахуванням зазначеного положення ЦПК України та клопотання учасників справи суд вирішив за можливе розглянути справу за їх відсутності. Відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК Україниу разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до частини 4 статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову, якщо таке визнання не суперечить закону і не порушує права свободи чи інтереси інших осіб. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серії [NUMBER] , виданого Богуславським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Обухівському районні Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 14.01.2022 р. (а.с.11) Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого РАЦС Київської області від 14.10.1971 р. та копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого відділом реєстрації актів громадянського стану Богуславського райвиконкому Київської області від 23.09.199 5р. батьком позивача [PERSON] є [PERSON] (а.с. 9,10) З копії договору дарування житлового будинку серії ВКЕ №324103 від 25.01.2008 р., посвідченого державним нотаріусом Богуславської районної державної нотаріальної контори Полковніковою Т.А. вбачається, що [PERSON] подарував [PERSON] житловий будинок з відповідними господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: [ADDRESS] . (а.с. 13-14) Відповідно до\~копії державного\~акту на\~право власності\~на земельну\~ділянку серії\~КВ №2108602\~ [PERSON] \~належить земельна\~ділянка за\~адресою:\~ [ADDRESS] \~з цільовим\~призначенням \~будівництво та\~обслуговування жилого\~будинку,\~господарських будівель\~та споруд,\~відповідно до\~Рішення 13\~сесії ІV\~скликання Богуславської\~міської ради\~від 26.10.2004\~р.\~№ 139-13-\~ІV (а.с. 16) 25.03.2024 року приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Київської області Вашекою С.В. відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки [PERSON] пропустила передбачений законодавством шестимісячний строк встановлений для прийняття спадщини після смерті [PERSON] (а.с. 23) За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст.1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Згідно з роз`ясненнями Пленуму Верховного Суду України, викладеними у п.24 Постанови Про судову практику у справах про спадкування від 30.05.2008 р. особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину ( частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Також, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване\~статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип "пропорційності" тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип "пропорційності", натомість принцип "пропорційності" є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип "пропорційності", як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу "пропорційності" передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що є всі підстави для задоволення позовних вимог. На підставі викладеного,\~

Outcome: approved