Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-03 00:00:00

01 лютого 2024 року Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» до [PERSON] , про стягнення заборгованості. В обґрунтування позову посилаючись, на те, що 04.01.2021 року відповідач ознайомився з умовами кредитування та підписав Паспорт кредиту. 04.01.2021 відповідач підписав Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг та погодив наступні умови: - тип кредиту та розмір кредитного ліміту: відновлювання кредитна лінія до 75\~000 грн.? - тип кредитної картки: Картка «Універсальна»? - строк кредитування 12 місяців з пролонгацією? - процентна ставка, відсотків річних 40,8%? - кількість та розмір платежів, періодичність: сплата мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем,, у якому було здійснено витрати за рахунок кредитного ліміту ( п. 1.4. Договору)? - розмір мінімального обов`язкового платежу 5% від заборгованості, але не менше ніж 100 грн., щомісячно, або 10% від заборгованості, але не менше 100 грн. щомісячно у разі прострочки, починаючи з другого місяця прострочення (п. 1.4 Договору)? - проценти від суми неповернутого в строк кредиту, які у відповідності до ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України встановлюється за домовленістю в розмірі: 60.00%( п. 1.5. та п. 2.1., 2.12 Договору). Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг Відповідачем підписано у системі самообслуговування приват 24, за допомогою ОТР пароля, про що зазначено в полі підпис Клієнта із позначкою дати та часу. Використання ОТР паролю в якості простого електронного підпису погоджено із Відповідачем у Анкеті-заяві від 16.12.2019 року, яка підписана Відповідачем власноруч на планшеті, що відповідає вимогам Постанови НБУ від 13.12.2019 року №151 «Про затвердження Положення про застосування цифрового власноручного підпису в банківській системі України». Відповідач користувався кредитним лімітом, відповідно до виписки по рахунку вчиняв операції, таким чином згідно до положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, що затверджено Постановою НБУ №164 від 29.07.2022 року відповідач є власником рахунку та держателем платіжного інструменту для здійснення операцій за рахунком. Відповідно до ст. 10545 ЦК України за кредитним договором кредитодавець зобов`язується надати грошові кошти позичальнику в розмірі та на умовах встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити відсотки, а саме згідно п. 1.4 шляхом внесення клієнтом коштів у розмірі кредиту на картку, до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено витрати за рахунок кредитного ліміту. Враховуючи, що строк повернення кредиту закінчився на 180-й день прострочення, та відповідно п. 1.5 та п. 2.1,.2.12 договору починаючи з 181-го дня з моменту прострочення порушення зобов`язання відповідача з погашення кредиту сторони погодили нарахування процентів від суми неповернутого в строк кредиту, які у відповідності до ч. 2 ст. 625 ЦК України встановлюється за домовленістю сторін у процентах від простроченої суми заборгованості в розмірі 60,0: - для картки «Універсальна Gold». У зв`язку із зазначеними прошення зобов`язань за кредитним договором та з урахуванням внесених коштів на погашення заборгованості відповідач станом на 22.01.2024 року має заборгованість 39286,97 грн., яка складається з наступного : -34544, 67 грн. - заборгованість за тілом кредиту? -4742,30 грн- заборгованість за простроченими відсотками. У судове засідання представник позивача не з`явився, до матеріалів справи додав клопотання, в якому вказав, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить суд розглядати справу без його участі. Зазначив, що проти ухвалення по справі заочного рішення не заперечує. Відповідач у визначений в ухвалі суду від 21.02.2024 року строк, відзив на позовну заяву не подав, в судове засідання не з`явився. Про час, дату та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. У відповідності до ч. 7 ст. 128 ЦПК України судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємця за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованого у встановленому законом порядку. Згідно відповіді з ВАДр ГУ ДМС України в Одеській області [PERSON] , [INFO] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Суд вважає, що відповідач не з`явився до суду без поважних причин, не подав відзив, тому, при відсутності заперечень зі сторони представника позивача, вирішує справу на підставі наявних в ній доказів та матеріалів і ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однією із сторін або власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Суд, дослідивши матеріали справи, дослідивши надані докази, дійшов наступного висновку. 04.01.2021 року відповідач ознайомився з умовами кредитування та підписав Паспорт кредиту. 04.01.2021 відповідач підписав Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг та погодив наступні умови: - тип кредиту та розмір кредитного ліміту: відновлювання кредитна лінія до 75\~000 грн.? - тип кредитної картки: Картка «Універсальна»? - строк кредитування 12 місяців з пролонгацією? - процентна ставка, відсотків річних 40,8%? - кількість та розмір платежів, періодичність: сплата мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем,, у якому було здійснено витрати за рахунок кредитного ліміту ( п. 1.4. Договору)? - розмір мінімального обов`язкового платежу 5% від заборгованості, але не менше ніж 100 грн., щомісячно, або 10% від заборгованості, але не менше 100 грн. щомісячно у разі прострочки, починаючи з другого місяця прострочення (п. 1.4 Договору)? - проценти від суми неповернутого в строк кредиту, які у відповідності до ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України встановлюється за домовленістю в розмірі: 60.00%( п. 1.5. та п. 2.1., 2.12 Договору). Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг Відповідачем підписано у системі самообслуговування приват24, за допомогою ОТР пароля, про що зазначено в полі підпис Клієнта із позначкою дати та часу. Використання ОТР паролю в якості простого електронного підпису погоджено із Відповідачем у Анкеті-заяві від 16.12.2019 року, яка підписана Відповідачем власноруч на планшеті, що відповідає вимогам Постанови НБУ від 13.12.2019 року №151 «Про затвердження Положення про застосування цифрового власноручного підпису в банківській системі України». Відповідач користувався кредитним лімітом, відповідно до виписки по рахунку вчиняв операції, таким чином згідно до положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, що затверджено Постановою НБУ №164 від 29.07.2022 року відповідач є власником рахунку та держателем платіжного інструменту для здійснення операцій за рахунком. Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором кредитодавець зобов`язується надати грошові кошти позичальнику в розмірі та на умовах встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити відсотки, а саме згідно п. 1.4 шляхом внесення клієнтом коштів у розмірі кредиту на картку, до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено витрати за рахунок кредитного ліміту. Враховуючи, що строк повернення кредиту закінчився на 180-й день прострочення, та відповідно п. 1.5 та п. 2.1,.2.12 договору починаючи з 181-го дня з моменту прострочення порушення зобов`язання відповідача з погашення кредиту сторони погодили нарахування процентів від суми неповернутого в строк кредиту, які у відповідності до ч. 2 ст. 625 ЦК України встановлюється за домовленістю сторін у процентах від простроченої суми заборгованості в розмірі 60,0: - для картки «Універсальна Gold». У зв`язку із зазначеними прошення зобов`язань за кредитним договором та з урахуванням внесених коштів на погашення заборгованості відповідач станом на 22.01.2024 року має заборгованість 39286,97 грн., яка складається з наступного : -34544, 67 грн. - заборгованість за тілом кредиту? -4742,30 грн- заборгованість за простроченими відсотками. За змістом статей 524,533-535 і 625\~ЦК\~України грошовим є зобов`язання, виражене у грошових одиницях (національній валюті України чи у грошовому еквіваленті зобов`язання, вираженого в іноземній валюті), що передбачає обов`язок боржника сплатити гроші на користь кредитора, який має право вимагати від боржника виконання цього обов`язку. Тобто, грошовим є будь-яке зобов`язання, в якому праву кредитора вимагати від боржника сплати коштів кореспондує обов`язок боржника з такої сплати. Згідно з ч.2 ст.625\~ЦК\~України у разі порушення грошового зобов`язання боржник, який прострочив його виконання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Таким чином, у статті 625\~ЦК\~України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення (договір чи делікт). Тобто, приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань. За змістом вказаної норми закону нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. Отже, положення зазначеної норми права передбачають, що зобов`язання можуть виникати безпосередньо з договорів та інших правочинів, передбачених законом, а також угод, які не передбачені законом, але йому не суперечать, а в окремих випадках встановлені актами цивільного законодавства цивільні права та обов`язки можуть виникати з рішення суду. Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом України в постанові від 30 березня 2016 року у справі №6-2168цс15 та Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 16 травня 2018 року у справі №686/21962/15-ц. За ч. 2 ст.\~1050\~ЦК\~України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. За змістом частини другої ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Передбачене частиною другою статті 625\~ЦК\~України нарахування трьох процентів річних має компенсаційний, а не штрафний характер, оскільки є способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у отриманні компенсації від боржника. Відповідно до ч.1 ст.18\~ЦПК\~України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Згідно з ст.129-1\~Конституції\~України судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України. Таким чином законодавство України передбачає обов`язок боржника (відповідача) добровільно і своєчасно виконати рішення суду. В свою чергу, положеннями ч.2 ст.18\~ЦПК\~України передбачено, що невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом. З врахуванням вищезазначеного, суд дійшов до висновку про обґрунтованість вимог позивача АТ «ПУМБ». Відповідно до ч. 1 ст.\~141\~ЦПК\~України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем за подання позовної заяви було сплачено судовий збір у сумі 2422,40 гривень, що підтверджується квитанцією. Таким чином з слід стягнути сплачений позивачем судовий збір у розмірі 2422,40 гривень.

Outcome: approved