Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-03 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області з вищевказаним позовом, в якому просить суд: - поділити житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , на земельній ділянці розміром 541 кв.м. (по фактичному користуванню), в натурі між власниками: нею, Розенфельд Інною, та [PERSON] , припинивши право спільної часткової власності (а.с. 3 зі звороту); - стягнути з відповідача на її користь грошові кошти у розмірі 22972,99 грн., які складаються з витрат: на сплату судового збору - 840,80 грн.;оплати послуг оцінювача - 600,00 грн.;грошові кошти, витрачені на проведення судової будівельно-технічної експертизи - 11\~532,19 грн.;професійну правничу допомогу - 10\~000,00 грн.(а.с.67-67 зі звороту). В обґрунтування позовних вимог [PERSON] зазначила, що вона є власником 1/2 частини житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою [ADDRESS] , та розташованого на присадибній земельній ділянці розміром 571 кв.м (по фактичному користуванню), на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданим 09.08.2019 року приватним нотаріусом Нікопольського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Іопелем С.О. На земельній ділянці розташовані житловий будинок літ. «А» загальною площею 52,7 кв.м, житловою площею 28,0 кв.м, сарай літ. «Б», вбиральня літ. «В», сарай літ. «Г», душ літ. «Г», спорудження № 1-5, І. Право власності позивача на частину даного домоволодіння зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за реєстровим № 1891097912116. Співвласником іншої 1/2 частини домоволодіння є відповідач [PERSON] , на підставі договору дарування від 14.08.2012 року, посвідченого приватним нотаріусом Нікопольського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Іопелем С.О., реєстр. № 3103. На даний час між співвласниками існує спір щодо порядку користування та володіння будинком з надвірними будівлями. Відповідач без згоди та повідомлення позивача, як другого співвласника, самочинно вчинила внутрішнє перепланування приміщень будинку в цілому, демонтувала не несучу перегородку в тамбурі, заклала дверний отвір другого входу, заклала один віконний отвір, що підтверджується довідкою інженера з інвентаризації об`єктів нерухомого майна ФО-П [PERSON] від 16.10.2020 року № 42. В результаті зазначених переобладнань та проведених в зв`язку з ними будівельних робіт будинок в цілому перетворено в непридатне для проживання житлове приміщення, що перешкоджає позивачці можливості користуватися своєю власністю за її призначенням, чим порушено її права власника, передбачені законодавством України. Маючі у спільній частковій власності майно, позивач фактично позбавлена права користування, володіння та розпорядження належним їй майном. Враховуючи викладене та приймаючи до уваги те, що сторони у добровільному порядку не дійшли згоди щодо поділу в натурі вищезазначеного житлового будинку, позивач звернулася до суду з вказаним позовом. В судове засідання сторони не з`явилися. Відпредставника позивача [PERSON] до суду надійшла заява, в який вона просить розглянути справу без участі сторони позивача. Позовні вимоги [PERSON] задовольнити у відповідності до варіанту № 2 технічної можливості поділу, запропонованого висновком експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи № 4149/4150-21 від 09.11.2021 року Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (а.с.107-109). \~ \~ \~ \~ Відповідач з позов ознайомлена: про день розгляду справи була належним чином повідомлена за зареєстрованим місцем проживання відповідача (а.с.27), до суду повернувся конверт, як не вручений у зв`язку із закінченням терміну зберігання (а.с. 106). Судова повістка про виклик до суду у відповідності до ч. 8 ст. 128, ч. 1 ст. 131 ЦПК України, вважається доставленою. Клопотань до суду не надійшло, відповідач не скористався правом на відзив. Клопотань до суду не надійшло, відповідач не скористався правом на відзив. Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення, у зв`язку з неподанням відповідачем відзиву, та відсутністю заперечень позивача щодо заочного розгляду справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Суд дослідивши письмові докази, висновок експерта, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, дійшов до наступного висновку. \~ \~ \~ \~Як встановлено судом, позивач [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого 09 серпня 2019 року приватним нотаріусом Нікопольського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Іопелем С.О.,є власником 1/2 житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , та розташованого на присадибній земельній ділянці розміром 571 кв.м. (по фактичному користуванню) (а.с.15). \~ \~ \~ \~ На земельній ділянці розташовані житловий будинок літ. «А» загальною площею 52,7 кв.м, житловою площею 28,0 кв.м, сарай літ. «Б», вбиральня літ. «В», сарай літ. «Г», душ літ. «Г», спорудження № 1-5, І. \~ \~ \~ \~ Право власності позивача на частину даного домоволодіння зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за реєстровим № 1891097912116. \~ \~ \~ \~ Відповідач [PERSON] є власником іншої 1/2 частини домоволодіння, на підставі договору дарування від 14 серпня 2012 року, посвідченого приватним нотаріусом Нікопольського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Іопелем С.О., реєстр. № 3103. Як вбачається з матеріалів справи та підтверджується належними доказами, а саме, квитанцією від 18.11.2020 року позивачем при поданні позовної заяви сплачено судовий збір в розмірі 840,80 грн. (а.с.1). Також позивачем була проведена оплата витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 10\~000,00 грн. з детальним описом робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, що підтверджується договором про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості (а.с.19). Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 13 травня 2021 року по справі була призначена судова будівельно-технічна експертиза (а.с.39-41). 09 листопада 2021 року судовим експертом Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України Алістратовою Т.В. було складено висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 4149/4150-21, яким експерт дійшов висновку про відсутність технічної можливості відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва розділити (шляхом виділу часток співвласників в натурі із спільної часткової власності) об`єкт нерухомого майна: житловий будинок з надвірними будівлями, розташований на земельній ділянці площею 571 кв.м за адресою: [ADDRESS] , відповідно до часток співвласників, якщо [PERSON] належить 1/2 частка у праві спільної часткової власності на житловий будинок з надвірними будівлями, [PERSON] належить 1/2 частка у праві спільної часткової власності на житловий будинок з надвірними будівлями. В той же час, існуєтехнічна можливість розділити житловий будинок з надвірними будівлями, розташований на земельній ділянці площею 571 кв.м, за адресою: [ADDRESS] , в натурі між співвласниками відповідно до їх часток за фактичним користуванням, за яким: - [PERSON] виділити в натурі у власність частину житлового будинку загальною площею 26,35 кв.м, яка складається з приміщень: житлова кімната 1-4 площею 8,2 кв.м, вітальня 1-5площею 9,4 кв.м, тамбур 1-1 площею 7,4 кв.м, частина приміщення 1-2 площею 1,35 кв.м, а також виділити їй господарчу споруду сарай (літ. Б); - [PERSON] виділити в натурі у власність частин у житлового будинкузагальною площею 26,35кв.м, яка складається з приміщень: житлова кімната 1-3 площею 19,8 кв.м, частина коридору 1-2 площею 6,55 кв.м, також виділити їй господарчі споруди вбиральню (літ. В), сарай (літ. Г), душ (літ. Д) з відхиленням від вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва. Експертом запропоновано варіант № 1 та варіант № 2. По варіанту № 1: Виділ частини прим. 1-2 площею 1,35 кв.м не доцільне, оскільки ширина приміщення 1-2 дорівнює 2,0 м, а для виділення 1,35 кв.м довжина приміщення буде лише 0,68 м (2,0/1,35 кв.м), крім того, для цього потрібні значні переобладнання(закладення вікна в прим. 1-2, встановлення перегородки тощо). Слід зазначити: що відповідно варіанту за фактичним користуванням (зазначеного в ухвалі суду), реальна частка Розенфельд Інни перевищує 1/2 (50/100) частку у праві спільної часткової власності. У випадку додавання 1,35 кв.м (прим. 1-2) реальна частка буде більше 54/100 частини. Таким чином: -ринкова вартість виділених приміщень в житловому будинку літ А (приміщення 1-3,1-2) з надвірними будовами (літ. В, літ. Г, літ. Д) та спорудами (1/2 №1?5, І), співвласника [PERSON] (226546/235140х109224 грн.) - 105232 грн., що на 8041 грн. менше ідеальної частини (1/2=113273грн.). -ринкова вартість виділених приміщень в житловому будинку літ. А (приміщення 1-4, 1-5, 1-1) з надвірними будовами (літ Б, б) та спорудами (1/2 №1?5, І), співвласника Розенфельд Інни (226546/235140х125916 грн.) - 121314 грн, що на 8041 грн. більше ідеальної частини(1/2=113273грн.). По варіанту\~№ 1 розподілу реальні частки наступні: - [PERSON] : 105232/226546 ~ 46/100 частки ІІ співвласник -Розенфельд Інни: 121314/226546 ~ 54/100 частки. Розмір компенсації на користь [PERSON] складатиме 8041 грн. По варіанту № 2 поділ домоволодіння проводиться відповідно за фактичним порядком користування домоволодінням з урахуванням максимального наближення реальних часток до ідеальних часток. Таким чином по варіанту № 2: -ринкова вартість виділених приміщень в житловому будинку літ А (приміщення 1-3, 1-2) з надвірними будовами (1/2 сараю літ. Б, б, душ літ. Д) та спорудами (1/2 №1?5, І), співвласника [PERSON] (226546/235140х116882 грн.) 112611 грн., що на 662 грн. менше ідеальної частини (1/2=113273грн.). -ринкова вартість виділених приміщень в житловому будинку літ. А (приміщення 1-4, 1-5, 1-1) з надвірними будовами (1/2 сараю літ. Б, б, вбиральня літ. В, сарай літ. Г) та спорудами (1/2 №1?5, І), співвласника Розенфельд Інни (226546/234394х118258 грн.) 113935 грн, що на 662 грн. більше ідеальної частини(1/2=113273 грн.). По варіанту № 2 розподілу реальні частки наступні: - [PERSON] :112611/226546 ~ 50/100 частки ІІ співвласник -Розенфельд Інни: 113935/226546 ~ 50/100 частки. Розмір компенсації на користь [PERSON] складатиме 662 грн. По варіанту № 1 та варіанту № 2 необхідно провести наступні переобладнання в житловому будинку літ А: -закласти дверний отвір між прим. 1-1 та прим. 1-2; -віконний отвір обладнати в дверний в прим. 1-2 з встановленням подвійних дверей; -улаштувати прим. кухні в прим. 1-2 та 1-1; -улаштувати окремі інженерні мережі після погодження з уповноваженими органами; -запропоновані переобладнання житлового будинку необхідно робити відповідно до вимог ДБН А. 3.1-5-16 «Організація будівельного виробництва». Представник позивача [PERSON] просила суд здійснити поділ вищевказаного будинку за другим варіантом поділу відповідно до часток співвласників за фактичним порядком користування домоволодіннямз урахуванням максимального наближення реальних часток до ідеальних часток. Запропонований експертом варіант перепланування/переобладнання житлового будинку домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , за другим варіантом поділу представлено на рисунку (лист 13) даного висновку (а.с.59), на якому графічно (лініями зеленого і білого кольорів) відображено дверний отвір, який необхідно закласти;віконний отвір, який необхідно обладнати в дверний з встановленням подвійних дверей; улаштувати приміщення кухні та улаштувати окремі інженерні мережі після погодження з уповноваженими органами. Запропоновані переобладнання житлового будинку необхідно робити відповідно до вимог до вимог ДБН А. 3.1-5-16 «Організація будівельного виробництва». У зв`язку з тим, що частка [PERSON] (її вартісне вираження) при запропонованому другому варіанті поділу домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , на 662 грн. більше вартості ідеальної частини (1/2=113273 грн.), експертом визначено розмір грошової компенсації на користь [PERSON] , яка складатиме 662 грн., що відповідає методиці проведення судових експертиз та чинного законодавства, в т. ч.:п. 3 статті 358 ЦК України «Здійснення права спільної часткової власності», де вказано, що кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової вчасності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації;п. 2 статті 364 ЦК України «Виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності», де зазначено, що якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина 2 статті 183 ЦК України), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки; частини 2 пункту 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» від 04.10.91 року № 7, де зазначено, що якщо виділ технічно можливий, aлe з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з врахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною у зв`язку з цим стосовно до ст. 119 ЦК ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась».При цьому, вид вартості, за якою визначається розмір грошової компенсації саме за тих обставин, коли поділ (виділ частини) будинку в натурі є технічно можливим, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, у зазначеному пленумі Верховного Суду України та інших нормативно-правових актах, не зазначається. А тому, виходячи з того, що розмір часток відповідно до чинного законодавства та методичних рекомендаційз проведення судових експертиз визначається на підставі інвентаризаційної вартості частин будинку (тобто, залишкової вартості будівель і споруд (лист 12,14 експертного висновку) - розмір грошової компенсації, що може бути сплачена відповідному співвласнику будинку, визначено експертом виходячи із вартісного вираження відхилення від ідеальної частки такого співвласника. Виходячи з вищевикладеного, розмір грошової компенсації на користь [PERSON] складатиме 662 грн., яка повинна бути стягнута на її користь з позивача. Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК Україникожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. \~ \~ \~ \~ Статтею 15 ЦКУкраїни визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Отже, стаття 15 ЦКУкраїни визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи. Конституцією України (стаття 41) та Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17 липня 1997 року відповідно до Закону України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7, 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (статті 316,317,319,321 ЦК України). \~ \~ \~ \~ Зміст права власності, яке полягає у праві володіння, користування та розпорядження своїм майном визначено у статті 317 ЦПК України. Відповідно до частини 1 статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. \~ \~ \~ \~ Згідно частини першої статті 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Частиною 1 статті 356 ЦК України передбачено, щовласність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Отже, право спільної часткової власності - це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм у певних частках майном, яке складає єдине ціле. Відповідно до статті 358 ЦК Україниправо спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. \~ \~ \~ \~ Згідно із частинами першою, другою статті 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки зі спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання. \~ \~ \~ \~ У постанові Верховного Суду від 13 липня 2023 року у справі № 583/2924/20 зазначено, що у спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено його відокремлену частину, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилася. \~ \~ \~ \~ У постанові Верховного Суду України від 16 листопада 2016 року у справі №6-1443цс16 сформульовано висновок про те, що визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності,\~є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників. Якщо в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина нерухомого майна, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на це майно. \~ \~ \~ \~ У постанові Верховного Суду України від 10 травня 2023 року у справі № 404/7307/14 зазначено, що учасники спільної часткової власності мають рівні права щодо спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, то, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна. Якщо в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина нерухомого майна, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на це майно. Таким чином, виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Водночас, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників. Згідно з частинами 1, 2 статті 367 ЦК України,майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Як випливає з положення частин 1 та 3 статті 367 ЦК України, поділ в натурі майна, яке перебуває у спільній частковій власності, може бути здійснено за домовленістю між співвласниками, шляхом укладання договору про поділ нерухомого майна, який повинен бути вчинений у письмовій формі з обов`язковим його нотаріальним посвідченням учасниками правочину. Договір про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню. Проте, в тому випадку, якщо один із співвласників виявив бажання, не залежно від його мотивів, здійснити поділ у натурі майна, що перебуває у спільній частковій власності, однак інший співвласник перешкоджає йому в реалізації такого права будь-яким шляхом, що унеможливлює досягнення домовленості між ними щодо укладання договору про поділ нерухомого майна, такий співвласник має право на звернення до суду з відповідним позовом про поділ (виділ) спільного майна в натурі і таке право підлягає судовому захисту. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 25.09.2019 року у справі № 205/9065/15-ц (провадження № 61-21409св18) зроблено правовий висновок, що системний аналіз положень статей 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України дає підстави дійти висновку про те, що у спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Виділ часток (поділ) будинку, що перебуває в спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилася. Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 25.09.2019 року у справі № 712/9240/16-ц (провадження № 61-13395св19)та Постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 вересня 2023 року у справі № 445/972/17. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.12.2019 року у справі № 171/228/15-ц (провадження № 61-5812св19) зазначено, що визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права щодо спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, то, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна". У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10.02.2021 року у справі № 445/442/16-ц (провадження № 61-13434св19) зроблено правовий висновок, що у справі, що переглядається, суди не врахували, що допустимим доказом про технічну можливість поділу в натурі об`єкту нерухомого майна є висновок експерта або уповноваженого суб`єкта господарювання саме щодо технічної можливості такого поділу. Як роз`яснено в пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» № 7від 04.10.1991 (з відповідними змінами), в спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з врахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною у зв`язку з цим стосовно до статті 119 ЦК Україниідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась. Відповідно до пункту 6 вищенаведеної Постанови Пленуму Верховного Суду України при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру). Виділ, також, може мати місце за наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. Як роз`яснив Верховний Суд України в постанові від 30.09.2015 року у справі № 6-цс15, оскільки після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку статті 364 ЦК Україниправо спільної часткової власності припиняється, то при виділі частки зі спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 цього Кодексу та пункту 10 Порядку присвоєння об`єкту нерухомого майна реєстраційного номера, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.12.2010 року № 1117 «Про ідентифікаціюоб`єктів нерухомого майна для державної реєстрації прав на них». Відповідно до висновків Верховного Суду у постанові від 17.07.2019 року у справі № 750/2783/16-ц, правовий режим спільної часткової власності передбачає, що володіння, користування та розпорядження частковою власністю здійснюється за згодою всіх співвласників, а за відсутності згоди - спір вирішується судом. Незалежно від розміру часток співвласники при здійсненні зазначених правомочностей мають рівні права. \~ \~ \~ \~ Забороняється обмеження прав одних учасників за рахунок інших. За відсутності згоди співвласників про поділ спільного майна це питання вирішується у судовому порядку. \~ \~ \~ \~ За змістом статей 364, 367 ЦК Україникожен із співвласників має право на виділ його частки майна в натурі, що перебуває у спільній частковій власності або поділ такого майна з дотриманням вимог статті 183 ЦК України. За відсутності згоди співвласників про поділ спільного майна це питання вирішується у судовому порядку. \~ \~ \~ \~ Здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна. \~ \~ \~ \~ У тих випадках, коли в результаті виділу співвласнику передається частина житлового будинку, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на будинок. \~ \~ \~ \~ При вирішенні зазначених спорів суди повинні виходити з положень статей 183, 367 ЦК України, відповідно до яких виділ частки в натурі (поділ будинку) може мати місце за наявності технічної можливості виділення кожній із сторін відокремленої частини будинку із самостійним виходом (квартири), яка відповідає розміру їх часток у приватній власності або технічної можливості переобладнання будинку в ізольовані квартирі без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна, з урахуванням принципів рівності та справедливості, зокрема рівнозначності та рівності виділених кожному із співвласників житлових та нежитлових приміщень частин будинку, їх функціонального призначення та розташування, можливості їх переобладнання з дотриманням технічних та будівельних норм для забезпечення їх автономного використання. \~ \~ \~ \~ У постанові Верховного Суду України від 03.04.2013 року у справі № 6-12цс13зазначено, що оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Під неспівмірною шкодою господарського призначення слід розуміти суттєве погіршення технічного стану жилого будинку, перетворення в результаті переобладнання жилих приміщень у нежитлові, надання в рахунок частки приміщень, які не можуть бути використані як житлові через невеликий розмір площі або через неможливість їх використання (відсутність денного світла тощо). \~ \~ \~ \~ У тих випадках, коли в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина жилого будинку, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на будинок. \~ \~ \~ \~ Виходячи з аналізу змісту норм статей 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України,\~вбачається, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. \~ \~ \~ \~ Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. \~ \~ \~ \~ Відтак визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. \~ \~ \~ \~ Судом не встановлювався порядок користування земельною ділянкою за адресою: [ADDRESS] , оскільки такі вимоги сторонами не були заявлені. \~ \~ \~ \~ Відповідно до статті 1 Закону України «Пор судову експертизу`судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду. \~ \~ \~ \~ Частинами 1, 3 статті 102 ЦПК України передбачено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу (частина 1 статті 110 ЦПК України). \~ \~ \~ \~ Частиною 1 статті 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які фактичні дані на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).\~ \~ \~ \~ \~ Відповідно до частин 1-3 статті 89 ЦПК Українисуд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). \~ \~ \~ \~ Згідно зі статтею 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. \~ \~ \~ \~ Приймаючи до уваги те, що відсутня технічна можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва провести розділ (шляхом виділу часток співвласників в натурі із спільної часткової власності) житлового будинку з надвірними будівлями, розташований на земельній ділянці площею 571 кв.м за адресою: [ADDRESS] , відповідно до часток співвласників: [PERSON] належить 1/2 частка у праві спільної часткової власності на житловий будинок з надвірними будівлями та [PERSON] належить 1/2 частка у праві спільної часткової власності на житловий будинок з надвірними будівлями, та враховуючи висновки експерту, поділ житлового будинку є технічно можливим в межах приміщень, якими фактично користуються сторони, суд приходить висновку про доцільність поділу спірного домоволодіння за варіантом № 2 Висновку судового експерта Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України від 09 листопада 2021 року. Таке виділення не порушує права відповідача, оскільки розподіл домоволодіння за варіантом № 2 максимально наближений до ідеальних часток кожного співвласника у спільній частковій власності. У висновку експерта за варіантом № 2 вказано, що розмір грошової компенсації на користь [PERSON] складатиме 662 грн. \~ \~ \~ \~Враховуючи те, що судом здійснюється поділ житлового будинку за варіантом №2, запропонованим експертом, з [PERSON] підлягає стягненню грошова компенсація на користь [PERSON] за недоотриману нею частину домоволодіння (її вартісне вираження)у розмірі 662 грн. \~ \~ \~ \~ З урахуванням викладеного, суд вважає, що позов [PERSON] до [PERSON] в частині поділу житлового будинку в натурі між власниками підлягають задоволенню. \~ \~ \~ \~ Відповідно до пункту 1 частини 3\~статті 133 ЦПК України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. \~ \~ \~ \~ Позивач просила суд стягнути з відповідача на її користь грошові кошти у розмірі 22 972,99 грн., які складаються з: -840,80 грн. судового збору; -600,00 грн. оплата позивачем експерту-оцінювачу для визначення вартості спільного будинку; -11\~532,19 грн. на проведення судової будівельно-технічної експертизи; -10\~000,00 грн. на професійну правничу допомогу, \~ \~ \~ \~ Частинами 2, 3 статті 137 ЦПК України передбачено, що за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. \~ \~ \~ \~ Верховний Суд у постанові від 09.06.2020 року по справі № 466/9758/16-ц зазначив, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. \~ \~ \~ \~ Відповідно до закріпленого на законодавчому рівні принципу співмірності, розмір витрат на послуги адвоката при їхньому розподілі визначається з урахуванням складності справи, часу, витраченого адвокатом на надання правничої допомоги, обсягу наданих послуг та виконаних робіт, ціни позову, а також значення справи для сторони. \~ \~ \~ \~ Ґрунтуючись на вказаному принципі, при здійсненні дослідження та оцінки наданих сторонами доказів суд враховує, зокрема, пов`язаністьвитрат на правову допомогу з розглядом справи, обґрунтованість витрат та їхню пропорційність до предмета спору. \~ \~ \~ \~ Суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично та чи була їх сума обґрунтованою. Судом встановлено, що 21.10.2020 року позивач сплатила адвокату Крихта А.А. грошові кошти у сумі 10 000 грн., що підтверджується договором про надання правової допомоги № 86 від 21.10.2020 року, укладеним між адвокатом Крихта А.А. та Розенфельд І. та додатками до нього: додатком № 1 від 05.11.2020 року «Акт приймання-передачі наданих послуг» та додатком № 2 від 05.11.2020 року «Акт приймання-передачі грошових коштів» (а.с.17-19). \~ \~ \~ \~ Враховуючи, що сторонами документально підтверджені витрати на оплату послуг адвоката, суд вважає необхідним стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000 грн. \~ \~ \~ \~ Відповідно до частин 1, 2 статті 141 ЦПК України судовий збірпокладається насторони пропорційнорозміру задоволенихпозовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. \~ \~ \~ \~ Пунктами 1, 2 частини 3 статті 141 ЦПК Українипередбачено, що при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес. \~ \~ \~ \~ Як вбачається з наданої квитанції від 18.11.2020 року, за подання позову до суду [PERSON] було сплачено судовий збір у розмірі 840,80 грн., а тому на підставі статті 141 ЦПК України вказані судові витрати підлягають стягненню з [PERSON] на користь [PERSON] . \~ \~ \~ \~ Щодо вимог [PERSON] про стягнення з [PERSON] на її користь оплати послуг експерта-оцінювача для визначення вартості спільного будинку в сумі 600,00 грн. та 11\~532,19 грн. на проведення судової будівельно-технічної експертизи. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що [PERSON] не надала до суду квитанцію про сплату вартості проведеної експертизи, у висновку експерта її вартість не зазначена, вказано лише те, що лист про оплату експертизи був надісланий платнику [PERSON] , оплата до інституту надійшла 28.09.2001 року. \~ \~ \~ \~ Таким чином, суд позбавлений можливості встановити дійсну вартість проведеної експертизи та здійснення оплати за її проведення саме [PERSON] , а тому відсутні підстави для стягнення з відповідача на користь [PERSON] вказаних витрат.). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~З урахуванням викладених обставин та

Outcome: approved