Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-10 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вказуючи, що [INFO] помер його двоюрідний племінник [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне йому майно. Однак, позивач реалізувати своє право на спадщину не може у зв`язку з тим, що своєчасно протягом шести місяців після смерті спадкодавця не подав заяви нотаріусу про прийняття спадщини. У встановлений законодавством шестимісячний строк позивач не звернувся із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знав про наявність спадкового майна. В зв`язку із чим просить визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Ухвалою судді від 26.02.2024 року прийнято позовну заяву [PERSON] до розгляду, відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання у справі, вирішено розглядати дану справу за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 21.03.2024 року закрито підготовче провадження та призначено дану справу до судового розгляду. Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю, просив суд позов задовольнити. Сільський голова Плужненської сільської ради в судове засідання не прибув, через канцелярію суду подав заяву про слухання справи за відсутності їхнього представника, проти позовних вимог [PERSON] не заперечує. Суд, заслухавши пояснення позивача, з`ясувавши позицію відповідача, перевіривши письмові матеріали справи, допитавши свідків, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Судом встановлено,\~щозгідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Плужненською сільською радою 06.10.2004 року, встановлено, що [PERSON] помер [INFO] в с. Плужне Ізяславського району Хмельницької області. Рішенням Ізяславського районного суду Хмельницької області від 26.04.2006 року встановлено факт, що [PERSON] , який помер [INFO] , являється двоюрідним племінником [PERSON] , [INFO] , проживає в с. Плужне Ізяславського району. Із довідки № 848 від 22.07.2022 року, виданої виконавчим комітетом Плужненської сільської ради, вбачається, що станом на 05.10.2004 року зареєстрованих осіб немає в складі сім`ї померлого [PERSON] , [INFO] , який був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Згідно копії сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ХМ № 0279293, [PERSON] на підставі рішення Ізяславської районної державної адміністрації від 11.12.1996 року № 260 належить право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП «Дружба», розміром 2,72 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості). Відповідно до повідомлення Ізяславського державної нотаріальної контори № 300/01-16 від 05.03.2024 року, в даній нотаріальній конторі заведено спадкову справу за № 143/2006 р. після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Спадкоємцем за законом являється [PERSON] , яким 27.02.2006 року було подано заяву про прийняття спадщини (зареєстровано за №172). Вказаний факт підтверджується наявними в справі витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі №3816393 від 27.02.2006 року, інформаційними довідками зі Спадкового реєстру №76079149. №76079173 від 05.03.2024 року. Інші спадкоємці до державної нотаріальної контори не зверталися (інших заяв не надходило). Спадкодавець [PERSON] заповіту не складав. Видати свідоцтво про право на спадщину державний нотаріус немає змоги, оскільки [PERSON] пропустив визначений законодавством шестимісячний термін для подання заяви про прийняття спадщини, а тому нотаріусом було запропоновано йому звернутися до суду із позовом про продовження строку (надання додаткового строку для прийняття спадщини). Крім того, допитані в судовому засіданні в якості свідків, окремо один від одного, [PERSON] та [PERSON] підтвердили суду, що [PERSON] доглядав свого двоюрідного племінника [PERSON] , який не мав нікого з родичів та проживав сам, до його смерті, похоронив [PERSON] та взяв спадкове майно під свою охорону. Відповідна інформація міститься також в засвідченій письмовій заяві вказаних свідків від 20.02.2024 року. Таким чином, [PERSON] є спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , але у встановлений законом строк не звернувся із заявою про прийняття спадщини. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст.1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини суд визнав поважними. Предметом спору є встановлення додаткового строку для прийняття спадщини позивачеві, оскільки останній після смерті [PERSON] , будучи його спадкоємцем за законом, пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини. Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, [PERSON] вказує, що оскільки не знав про наявність спадкового майна, тому не звертався до нотаріуса з відповідною заявою протягом визначеного законом строку. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця [PERSON] про наявність спадкового майна [PERSON] є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Зважаючи на викладені обставини та беручи до уваги те, що позивач захистити своє порушене право в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, не може, враховуючи поважність причин пропуску встановленого строку для прийняття спадщини, суд вважає за необхідне позов задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини На підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України,

Outcome: approved