Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-16 00:00:00

У вересні 2022 року позивач звернулась до суду із позовом, в якому просила суд: позбавити батьківських прав [PERSON] [INFO] , відносно неповнолітньої доньки - [PERSON] , [INFO] , стягнути з [PERSON] [INFO] , на користь [PERSON] неустойку (пеню) від суми несплачених аліментів на утримання дочки - [PERSON] [INFO] в розмірі 118248,33 грн. за період з 01.09.2020 року по 01.10.2022 рік. Свій позов обґрунтовує тим, що 08.08.2009 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено шлюб. 28.09.2011 року рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано. Від шлюбу сторони мають спільну неповнолітню доньку - [PERSON] [INFO] . Позивач зазначає, що після припинення шлюбних відносин відповідач не приймав ніякої участі у вихованні малолітньої доньки і не надавав матеріальної допомоги на її утримання, тому [PERSON] звернулась до суду з позовом про стягнення аліментів. Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області у справі № 2-6091/2011 її позов було задоволено, але і після ухвалення рішення [PERSON] не виконував свого обов`язку по утриманню дитини, тому позивач отримала виконавчий лист і пред`явила його до примусового виконання, внаслідок чого 26.01.2011 року було відкрито виконавче провадження № [NUMBER]. Надалі аліменти стягувались з відповідача в примусовому порядку за місцем роботи боржника, але останніх два роки відповідач офіційно не працює, в добровільному порядку сплачувати аліменти на утримання доньки відмовляється, тому у нього виник значний борг по аліментам у сумі 118248, 33 грн. Крім того, у зв`язку з тривалою не сплатою аліментів на відповідача накладено штраф. Відповідач з вересня 2020 року по вересень 2022 рік взагалі не сплачував аліменти, річний відсоток пені за несплату аліментів становить 365 %, що в 6разів перевищує 100 % заборгованості по аліментам, тому позивач просить суд стягнути з відповідача пеню в розмірі 118248, 33 грн за період з 01.09.2020 року по 01.10.2022 рік. Позивач також зазначила, що через серйозні проблеми зі здоров`ям донька сторін знаходиться на диспансерному обліку в лікаря нефролога, але відповідача ці обставини також жодним чином не цікавлять, адже він жодного разу не приїздив до дитини в лікарню, не здійснював ніяких витрат на її лікування. Відповідач по справі жодним чином не був позбавлений інформації стосовно місця перебування дитини, а з боку позивача ніколи не створювалися перешкоди у спілкуванні дитини з батьком та прийманні участі батька в вихованні дитини, вище викладенні обставини свідчать про фактичну можливість, але вольове небажання виконувати відносно дитини батьківських обов`язків, покладених на нього законом. Тривалий час позивач виховувала доньку сама, створювала їй належні умови виховання, утримувала її, купувала одяг, взуття та інші речі, необхідні для нормального її розвитку, зазначене свідчить виключно про одне, що [PERSON] самоусунувся від виконання батьківських обов`язків. 23 лютого 2023 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Сердинського В.С. прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання на 17 березня 2023 року. 17 березня 2023 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду на 31 травня 2023 року. На підставі розпорядження щодо повторного автоматизованого розподілу судової справи № 860 від 16 жовтня 2023 року, протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, матеріали цивільної справи передані на розгляд судді Радзівіл А.Г. 17 жовтня 2023 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. прийнято до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 01 грудня 2023 року. В судовому засідання позивач та представник позивача позов підтримали в повному обсязі та просили його задовольнити, пояснення надали аналогічно викладеному у позовній заяві. Відповідач, будучи належним чином повідомленим, в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. Представник третьої особи, будучи належним чином повідомленою, в судове засідання не з`явилась, надіслала лист, в якому просила проводити розгляд справи у їх відсутність. Суд, вислухавши позивача, представника позивача, дослідивши надані докази, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 08 серпня 2009 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено шлюб, зареєстрований у Відділі реєстрації актів цивільного стану Броварського міськрайонного управління юстиції Київської області, актовий запис №470, що підтверджується свідоцтвом про шлюб. 28 вересня 2011 року рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області шлюб розірвано. Від шлюбу сторони мають спільну неповнолітню доньку - [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження, зареєстрованим Відділом реєстрації актів цивільного стану Броварського міськрайонного управління юстиції Київської області, актовий запис № 891. Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області з [PERSON] стягнуто аліменти на користь [PERSON] аліменти у розмірі частини заробітку щомісячно на утримання дочки [PERSON] . На підставі рішення про стягнення із відповідача аліментів державним виконавцем державної виконавчої служби Броварського міськрайонного управління юстиції винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № [NUMBER]. Згідно довідки-розрахунку, виданої державним виконавцем Броварського відділу державної виконавчої служби у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), у відповідача [PERSON] , у зв`язку з несплатою аліментів, існує заборгованість по сплаті аліментів у розмірі 90960 грн. станом на вересень 2022 року. У зв`язку з існуючою заборгованістю, державним виконавцем Броварського відділу державної виконавчої служби у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) винесено постанову про накладення штрафу у розмірі 27288,08 грн. Таким чином, загальна сума боргу станом на вересень 2022 року складає 118248 грн. 33 коп. Згідно з характеристикою наданою Броварським ліцеєм № 10 Броварської міської ради Броварського району Київської області № 202 від 20.09.2022 року, [PERSON] , у міру своїх можливостей, є доброзичливою, старанною, комунікабельною. У знайомому їй колі людей почувається комфортно, вільно, дружелюбно. Вона ввічлива, трохи сором`язлива. У спілкуванні та поведінці перешкоджають позитивні риси. Мати приділяє належну увагу вихованню доньки. Постійно підтримувала зв`язок з класним керівником, сприяла успіхам в навчанні, чого не можна сказати про батька: на жодних батьківських зборах його не було, навчанням дитини не цікавиться, вихованню [PERSON] взагалі не приділяв уваги. [PERSON] знаходиться на диспансерному обліку в нефролога з діагнозом гломерулонефрит, ізольований сечовий синдром з 2013 року та на ?Д? обліку у гематолога з діагнозом ідіопатична тромбоцитопенічна пурпура (аутоімунна форма) з 2019 року, що підтверджується випискою з медичної картки. Згідно висновку щодо доцільності позбавлення батьківських прав [PERSON] відносно малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] , виданого Органом опіки та піклування Баришівської селищної ради Броварського району Київської області, відповідно з довідкою КНП ?Центр первинної медико-санітарної допомоги? Баришівської селищної ради від 21.02.2024, на прийом до сімейного лікаря з дитиною, [PERSON] , 2010 року народження, з`являється лише мати дитини [PERSON] , тато не з`являється. Відповідно до довідки, виданої Баришівським ліцеєм імені Миколи Зерова від 21.02.2024 № 30, [PERSON] є здобувачкою освіти 7-В класу. З характеристики навчального закладу вбачається, що [PERSON] проявляє інтерес до навчання. Має схильність до предметів гуманітарного циклу. Мама цікавиться навчанням дитини та відповідально ставиться до її виховання. Регулярно відвідує ліцей. За час навчання [PERSON] в ліцеї батько жодного разу не цікавився навчанням дитини, її успіхами і досягненнями. 20.02.2024 року працівниками служби у справах дітей та сім`ї Баришівської селищної ради з [PERSON] проведено бесіду щодо участі батька в її житті. Дівчинка надала письмові пояснення з яких вбачається, що її мама, [PERSON] піклується про дочку та її здоров`я, забезпечує одягом та взуттям, продуктами харчування, канцтоварами. Батька [PERSON] [PERSON] останній раз бачила більше 5 років тому. Батько з дитиною не спілкується, не телефонує, не вітає з святами, взагалі не бере участі в її житті та не підтримує фінансово. В родину [PERSON] здійснено соціальне інспектування 21.02.2024 (акт обстеження житлово-побутових умов № 43 від 21.02.2024). Встановлено, що [PERSON] має окрему кімнату облаштовану належним чином: ліжко для сну та відпочинку, шафа для одягу, письмовий стіл для навчання. Мати дівчинки [PERSON] створила належні умови для проживання, навчання, виховання та розвитку дитини. [PERSON] в повній мірі забезпечена продуктами харчування, сезонним одягом та взуттям, канцтоварами, засобами особистої гігієни. З батьком [PERSON] дитина не спілкується. Відповідно до розрахунку заборгованості Броварського відділу державної виконавчої служби у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), згідно виконавчого листа №2-6091/10 від 11.01.2011 виданого Броварським міськрайонним судом Київської області про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на дочку [PERSON] , [INFO] в розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 26.11.2010 року і до досягнення дитиною повноліття, заборгованість станом на січень 2024 року становить 154448,30 грн. Додатково повідомляють, що державним виконавцем винесено постанову про накладення штрафу за злісне ухилення від сплати аліментів понад 2 роки. Штраф на користь стягувана у розмірі 30% від суми заборгованості 27288, 08 грн. За інформацією служби у справах дітей та сім`ї Броварської міської ради Броварського району Київської області від 16.02.2024 № 9.02-09.1/9/2530, 09 лютого спеціалістами Служби було здійснено виїзд за адресою: [ADDRESS] . Двері помешкання відкрила жінка, яка назвалась матір`ю [PERSON] та повідомила, що її син за зазначеною адресою не проживає. За допомогою мобільного додатку ?Vіbеr? спеціаліст Служби повідомив [PERSON] про запит на обстеження його умов проживання. [PERSON] зазначив, що наразі проходить службу в Управлінні державної охорони України, про що надав довідку про проходження Служби та повідомив, що за вищезазначеною адресою не проживає. На прохання спеціаліста надати інформацію про своє місце проживання останній відповів відмовою. Згідно з довідкою Департаменту кадрового забезпечення Управління державної охорони України від 12.02.2024 № 397 [PERSON] проходить військову службу за контрактом в Управлінні державної охорони України з 28.10.2020 по теперішній час. Службою у справах дітей та сім`ї виконавчого комітету Баришівської селищної ради направлено запит до Управління державної охорони України від 21.02.2024 № 109/01-29 щодо надання характеристики на [PERSON] та увідомлення [PERSON] про розгляд питання щодо позбавлення його батьківських прав відносно малолітньої доньки. Відповідно до повідомлення відділення 01024 АТ ?УКРПОШТА? відправлення 0750101456411 вручене 27.02.2024. На момент підготовки висновку відповідь на запитувану інформацію не надійшла. [PERSON] направлено запрошення на Комісію з питань захисту прав дитини при виконавчому комітеті Баришівської селищної ради від 05.03.2024 № 137/01-29 та увідомлено за допомогою мобільного додатку ?Vіbеr? про розгляд питання щодо позбавлення його батьківських прав відносно малолітньої доньки [PERSON] . [PERSON] мобільні контакти працівників служби у справах дітей та сім`ї Баришівської селищної ради заблокував, на письмове звернення не відреагував. Матеріали по справі розглянули на засіданні Комісії з питань захисту прав дитини при Баришівській селищній раді від 12.03.2024, протокол № 03. За результатами розгляду вказаного питання було прийнято рішення про доцільність позбавлення батьківських прав [PERSON] . [PERSON] не проявляє ініціативи щодо спілкування та побачення з донькою, не відвідує її, не займається вихованням, не оздоровлює, не підтримує матеріально, не цікавиться життям і здоров`ям дитини. Поведінка батька вказує на те, що він не має бажання займатися вихованням, утриманням та розвитком доньки. На підставі матеріалів та рекомендацій Комісії з питань захисту прав дитини Баришівська селищна рада, як орган опіки і піклування, вважає доцільним позбавлення батьківських прав громадянина [PERSON] , [INFO] , відносно малолітньої, [PERSON] , [INFO] . Відповідно до ст.141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини. Відповідно до ч. 2 ст.150 СК України батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток. Пунктом 2 ч.1 ст.164 СК України передбачено, що мати, батько можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона, він ухиляються від виконання своїх обов`язків по вихованню дитини. У п. 19 постанови Пленум Верховного Суду України про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав № 3 від 30.03.2007 року зазначено, що поновлення батьківських прав неможливе, якщо на час розгляду справи судом дитина досягла повноліття або була усиновлена й усиновлення не скасоване чи не визнане недійсним. Беручи до уваги повне доведення факту самоусунення відповідача [PERSON] від виконання батьківських обов`язків по відношенню до їх неповнолітньої дитини, [PERSON] , [INFO] , суд дійшов висновку про необхідності позбавлення їх батьківських прав. Згідно ст. 180 Сімейного кодексу України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Згідно ч. 3 ст. 181 Сімейного кодексу України за рішенням суду грошові кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються в частці від доходу його матері, батька та (або) у твердій грошовій сумі. Згідно ст. 182 Сімейного кодексу України при визначенні розміру аліментів суд враховує стан здоров`я та матеріальне становище дитини, стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів, наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, сина, дочки, інші обставини, що мають істотне значення. Згідно з ч. 1 ст.196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 22 своєї постанови № 3 від 15.05.2006 року "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів", передбачена статтею 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. У ст. 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при вирішенні спору про стягнення на підставі ч. 1 ст. 196 СК України пені від суми несплачених аліментів слід з`ясувати розмір не сплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. З урахуванням викладеного, суд вважає, що несплата та несвоєчасна сплата аліментів відповідачем, які він був зобов`язаний платити згідно виконавчого листа, виданого Броварським міськрайонним судом Київської області на користь позивача на утримання дітей, мала місце з вини відповідача. Виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць та врахованючи положення частини першої статті 196 СК України, відповідно якої пеня не може бути більшою 100 відсотків заборгованості, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог позивача та стягнення із відповідача на її користь пені в розмірі 118248,33 коп.

Outcome: approved