Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-14 00:00:00

Позивач звернувся до суду з даним позовом до Коростишівської територіальної громади у особі Коростишівської міської ради, у якому просить встановити йому додатковий строк один місяць для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті його матері [PERSON] , яка померла [INFO] . В обгрунтування позову вказує, що [INFO] померла його мати [PERSON] . На випадок смерті спадкодавиця не залишила заповіту. Він є єдиним спадкоємцем за законом до майна померлої. Будь-хто інший до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини після смерті його матері у встановленому законом порядку не звертався. Зазначає, що на момент смерті він не був обізнаний про наявність будь-якого спадкового майна у матері зареєстрованого за нею, тому не мав необхідності звертатись до органів нотаріату з відповідною заявою про прийняття спадщини, мати проживала у іншому населеному пункті сусіднього району. Він не знав про те, що на території Харитонівської сільської ради вона отримала право на земельну частку (пай). Проте у 2023 році за інформацією з Харитонівської сільської ради Житомирського району Житомирської області він дізнався, що його мати мала право на земельну частку пай у КСП «Коростишівське». Згодом виявив у старих речах, де проживала мати сертифікат на право на земельну частку пай серії ЖТ №0293244, що також підтверджує це право. В подальшому від його імені до нотаріуса звернулася [PERSON] із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності колективного сільськогосподарського підприємства «Коростишівське» в м. Коростишів, Житомирської області, розміром 3,55 га в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі, яка належала [PERSON] , однак отримала відмову у зв`язку з пропуском шестимісячного строку звернення із заявою про прийняття спадщини. Тому за захистом своїх спадкових прав звернувся з даним позовом до суду. Представник позивача адвокат Кушніренко А.В. у судовому засіданні позов підтримав та просив задовольнити з наведених у ньому підстав. Пояснив, що позивач є єдиним спадкоємцем після смерті матері, інших спадкоємців не має. Спадкового майна на яке б претендував спадкоємець не було. Однак у 2023 році Харитонівська сільська рада проводила роботу серед населення щодо оформлення прав на земельні частки (пай) та повідомили позивачу, що його матір мала право на земельну частку пай у КСП «Коростишівське». Згодом позивач знайшов і сертифікат та відразу звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак отримав відмову. Після смерті матері позивач до спливу шестимісячного строку фактично прийняв спадщину шляхом володіння спадковим майном, обробляв земельну ділянку, здійснював ремонт у будинку, де жила мати та продовжував користуватися цим майном. До нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, яке залишилося після смерті матері не звертався оскільки вважав, що він є єдиним спадкоємцем, його право на користування будинком та земельною ділянкою ніким не заперечувалося. Рішення про передачу земельної ділянки за адресою [ADDRESS] , у приватну власність його матері сільською радою не приймалося, право власності на житловий будинок за цією ж адресою, де проживала матір підтверджувалося записам у по господарських книгах. Представник відповідача - міський голова Коростишівської міської ради Кохан І.М. в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи наявна заява про розгляд справи без його участі, щодо позовних вимог покладається на розсуд суду. Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши представника позивача, дійшов до наступного висновку. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , актовий запис №104. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] слідує, що батьками позивача [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] (а.с. 9). Згідно довідки виданої секретарем Харитонівської сільської ради Житомирського району Житомирської області [PERSON] від 09.10.2023 №332, слідує, що [PERSON] , яка померла [INFO] , на день смерті була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Разом з нею на день її смерті за цією ж адресою ніхто не був зареєстрований і не проживав (а.с. 10). Як зазначено у довідці виданою сільським головою Харитонівської сільської ради Житомирського району Житомирської області З.Зубленко від 15.03.2024 №123 рішення про передачу земельної ділянки у приватну власність [PERSON] , яка померла [INFO] , Харитонівською сільською радою не приймалося. Зі змісту довідок Харитонівської сільської ради Житомирського району Житомирської області від 15.03.2024 №124 та №125 слідує, що позивач [PERSON] , прийняв спадщину після смерті [PERSON] , в шестимісячний строк (в період жовтня 2005 року до квітня 2006 року), а саме проводив ремонт житлового будинку, обробляв присадибну земельну ділянку в [ADDRESS] . Вказано, що рішенням виконкому Харитонівської сільської ради від 09.08.1993 №21 [PERSON] передано у приватну власність земельну ділянку для обслуговування житлового будинку господарських будівель та споруд площею 0,20 га в [ADDRESS] , та земельну ділянку площею 0,20 га для ведення особистого селянського господарства за цією ж адресою. Постановою приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Мошковського О.С. від 26.10.2023 №520/02-31, відмовлено [PERSON] , яка діяла від імені позивача [PERSON] , у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності колективного сільськогосподарського підприємства «Коростишівське» в м. Коростишів, Житомирської області, розміром 3,55 га в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі, яка належала [PERSON] , у зв`язку з пропуском [PERSON] шестимісячного строку звернення із заявою про прийняття спадщини. Частиною 3 ст. 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України). Як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272 ЦК України про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував своє право на прийняття спадщини через, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. За змістом статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Згідно із статтею 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України). За чинним законодавством право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] померла [INFO] , тому останнім днем визначеного законом строку прийняття спадщини було 25 квітня 2006 року. До нотаріуса позивач звернувся 26 жовтня 2023 року, а тому пропуск позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини складає більше 6 місяців(17 років). Доводи позивача про неможливість подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті матері через його необізнаність про існування спадкового майна після смерті [PERSON] , а саме про її право на земельну частку (пай) у КСП «Коростишівське», що підтверджується отриманим нею за життя сертифікатом серії ЖТ №0293244 не можуть бути визнані судом поважними та не підтверджують неможливість позивача звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк. Будь-яких доказів, які б містили відомості на підтвердження звернення позивача до Харитонівської сільської ради у саме 2023 році, що вказували б на його необізнаність про наявність спадкового майна після смерті матері до часу такого звернення суду не надано. Окрім того зі змісту долученої позивачем до матеріалів справи довідки Харитонівської сільської ради від 15.03.2024 №124 слідує, що після смерті матері позивач у період жовтня 2005 року до квітня 2006 року проводив ремонт житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , де на день смерті була зареєстрована його мати, а також обробляв присадибну земельну ділянку зі цією ж адресою. Таким чином позивач був обізнаний про наявність іншого спадкового майна матері на яке він як спадкоємець першої черги за законом може претендувати після смерті його матері. Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна. Існування будь-яких інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для подання позивачем своєчасно заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , не встановлено. Проживання позивача у іншому населеному пункті не може бути самостійною підставою та свідчити про наявність об`єктивних, непереборних перешкод для звернення із заявою про прийняття спадщини. Відповідний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 25 вересня 2019 року у справі № 521/14402/16-ц. Зазначені обставини в сукупності свідчать, що позивачем без поважних причин пропущено строк для прийняття спадщини, тому суд відмовляє [PERSON] в задоволенні його позову. Враховуючи викладене вище, на підставі 1272 ЦК України, та

Outcome: dismissed