Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-18 00:00:00

22 березня 2024 року до суду надійшла позовна заява [PERSON] до Дунаєвецької міської ради Кам`янець-Подільського району Хмельницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позивач [PERSON] посилається в обґрунтування свого позову на те, що [INFO] помер її рідний брат [PERSON] , після смерті якого залишилось спадкове майно, до складу якого входить, зокрема, житловий будинок садибного типу, розташований по [ADDRESS] . Відносно вказаного майна [PERSON] ніяких розпоряджень на випадок своєї смерті не залишив. В межах шестимісячного строку після смерті [PERSON] позивач через тривалу хворобу та юридичну необізнаність не подала заяви про прийняття спадщини, так як помилково вважала, що вона, як рідна сестра померлого та єдиний спадкоємець після його смерті, може подати таку заяву в будь-який час після смерті спадкодавця. За таких обставин позивач [PERSON] вважає, що процесуальний строк вона пропустила з поважної причини, тому просить суд визначити їй додатковий тримісячний строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] 25 березня 2024 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання, учасникам справи встановлено строк для подання відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив, заперечень та пояснень. 25 березня 2024 року задоволено клопотання представника позивача [PERSON] про витребування доказів: зобов`язано приватного нотаріуса Кам`янець-Подільського районного нотаріального округу Хмельницької області Бугерко Н.А. надати суду копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . 28 березня 2024 року від приватного нотаріуса Кам`янець-Подільського районного нотаріального округу Хмельницької області Бугерко Н.А. надійшло повідомлення від 27 березня 2024 року № 216/01-16 про неможливість подати докази, оскільки спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась. 29 березня 2024 року від відповідача Дунаєвецької міської ради Кам`янець-Подільського району Хмельницької області надійшов відзив на позовну заяву, яким відповідач повідомив, що визнає позов та не заперечує проти його задоволення. В підготовче засідання позивач [PERSON] та представник позивача [PERSON] не з`явились, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлялись належним чином - просять суд розглядати справу за їхньої відсутності, позов підтримують. Суд вважає можливим провести підготовче засідання за відсутності позивача та представника позивача, на підставі наявних у справі доказів. В підготовче засідання представник відповідача Дунаєвецької міської ради Кам`янець-Подільського району Хмельницької області не з`явився, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлявся належним чином - відповідач просить суд розглядати справу за відсутності їхнього представника, позов визнає. Суд вважає можливим провести підготовче засідання за відсутності представника відповідача, на підставі наявних у справі доказів. Згідно ч.3 ст.200 ЦПК за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно ч.1 ст.206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Згідно ч.4\~ст.206\~ЦПК України\~у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. В підготовче засідання відповідач подав окрему процесуальну заяву про визнання позову. Визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Враховуючи викладене суд вважає можливим ухвалити рішення в даній цивільній справі за результатами підготовчого провадження. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та визначив відповідно до них правовідносини. [INFO] помер рідний брат позивача [PERSON] , про що 07 вересня 2023 року Дунаєвецьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Кам`янець-Подільському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) складено актовий запис про смерть за № 469. [PERSON] залишив після своєї смерті спадкове майно, до складу якого входить, зокрема, житловий будинок садибного типу, розташований по [ADDRESS] . Відносно вказаного майна [PERSON] ніяких розпоряджень на випадок своєї смерті не залишив. Згідно ч.1 ст.1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ч.1 ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ч.1 ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ч.1 ст.1220 ЦК України с падщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Згідно ч.2 ст.1220 ЦК України ч асом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Згідно ч.1 ст.1221 ЦК України м ісцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Згідно ч.1 ст.1222 ЦК України с падкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно ч.2\~ст.1223\~ЦК України\~у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Згідно ч.3 ст.1223 ЦК України п раво на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно ч.1 ст.1258 ЦК України с падкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Згідно ч.2 ст.1258 ЦК України к ожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Згідно ч.1\~ст.1261\~ЦК України\~у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно ч.1 ст.1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Згідно ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч.1 ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З матеріалів цивільної справи, зокрема - повідомлення приватного нотаріуса Кам`янець-Подільського районного нотаріального округу Хмельницької області Бугерко Н.А. від 27 березня 2024 року № 216/01-16, вбачається, що спадкоємців, які прийняли спадщину після смерті [PERSON] , немає. Позивач [PERSON] являється єдиним спадкоємцем, яка бажає прийняти спадщину після смерті [PERSON] . В межах шестимісячного строку після смерті [PERSON] позивач [PERSON] , як рідна сестра померлого спадкодавця та спадкоємець другої черги права на спадкування за законом, не подала до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. Так, позивач [PERSON] через тривалу хворобу та юридичну необізнаність не подала заяви про прийняття спадщини, оскільки помилково вважала, що вона, як єдиний спадкоємець, може подати таку заяву в будь-який час після смерті спадкодавця. На підставі викладеного суд вважає можливим задовольнити позов, визнати поважною причину пропуску позивачем строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] та визначити позивачеві додатковий тримісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved