Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-07 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Матусівської сільської ради Звенигородського району Черкаської області, в якому просить визначити йому додатковий строк тривалістю в два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , який помер [INFO] в м. Сміла Черкаської області, актовий запис про смерть № 28 від 01.06.2023. В обґрунтування позову [PERSON] зазначив, що [INFO] помер його рідний брат по материнській лінії [PERSON] , який до дня смерті постійно проживав та був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Після смерті брата залишилось спадкове майно, а саме земельна ділянка з кадастровим номером 7125785200:03:001:0255, площею 1, 1952 га, що розташована на території Матусівської сільської ради Звенигородського району Черкаської області, призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка перебувала у власності спадкодавця на підставі Свідоцтва про право власності № [NUMBER] , виданого 24.12.2013 Реєстраційною службою Шполянського районного управління юстиції Черкаської області. Зазначає, що він є спадкоємцем другої черги померлого брата [PERSON] , однак він не набув права на його спадщину, оскільки не звернувся протягом встановленого строку до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Він особисто проводив поховання тіла брата, тобто йому достовірно відомо було про день смерті спадкодавця, разом з цим до нотаріальної контори він звернувся на тринадцятий день потому як завершився шестимісячний строк. Приватним нотаріусом Звенигородського районного округу Черкаської області Курінним Анатолієм Васильовичем йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку із пропуском шестимісячного строку. Ураховуючи, що вказаний строк є незначним, із заявами про прийняття спадщини до нотаріальної контори ніхто не звертався, вважає, що пропущений строк для прийняття спадщини може бути поновлений. 31.01.2024 відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. 13.03.2024 підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до розгляду. Позивач у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій просив проводити розгляд справи без його участі, свої позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Представник Матусівської сільської ради Звенигородського району Черкаської області до суду не з`явився, подав до суду заяву, у якій не заперечував проти позовних вимог та просив проводити розгляд справи без його участі. Згідно з ч. 2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши надані докази, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, приходить до висновку, що заявлені вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. [PERSON] є рідним братом по материнській лінії [PERSON] , що підтверджується наступними документами: Свідоцтвом про народження, серія [NUMBER] , виданим повторно 05.12.2023 Шполянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Звенигородському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Київ), відповідно до якого батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] (а.с.10); Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до ст. ст. 126, 133, 135 СК України, відповідно до якого батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] (а.с. 11). Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 01.06.2023 Виконавчим комітетом Матусівської сільської ради, [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] (а.с. 9). Відповідно до довідки № 294/02-29 від 06.12.2023, виданої Виконавчим комітетом Матусівської сільської ради, [PERSON] до дня смерті [INFO] був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] . На час відкриття спадщини разом із ним ніхто не зареєстрований та не проживає. Малолітніх, неповнолітніх, недієздатних осіб ,а також осіб дієздатність яких обмежена у спадкодавця немає (а.с. 12). Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 363201934 від 25.01.2024, у власності [PERSON] перебуває земельна ділянка кадастровий номер 7125785200:03:001:0255, площею 1,1952 га, що розташована на території Матусівської сільської ради Звенигородського району Черкаської області, призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, на підставі Свідоцтва про право власності № [NUMBER] , виданого 24.12.2013 Реєстраційною службою Шполянського районного управління юстиції Черкаської області ( а.с. 13). Приватний нотаріус Звенигородського нотаріального округу Черкаської області Курінний Анатолій Васильович відмовив [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , у зв`язку з тим, що ним було пропущено встановлений законом шестимісячний термін з дня смерті спадкодавця, що підтверджується постановою №92/02-14 від 13.12.2023 (а.с. 14). Згідно з ч.1 ст.1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, повинен подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини і лише особисто. Відповідно до ст.1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За змістом ст.1221 ЦК України\~місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до положень статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті; у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265\~цього Кодексу; право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово ( ч.1 ст. 1258 ЦК України). Відповідно до положень статті 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Так, судом установлено, що [PERSON] є спадкоємцем другої черги [PERSON] , який помер [INFO] . Позивач звернувся до нотаріальної контори 13.12.2023, що вбачається із змісту постанови нотаріуса, із заявою про прийняття спадщини з пропуском строку, визначеного положеннями ст. 1270 ЦК України. Згідно із положеннями ч.2 ст. 1272 ЦК України за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3\~ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тобто, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про \~ \~ \~ \~ з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Норми частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, у тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Згідно з п. 24. Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК . Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК) (435-15), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Верховний Суд у справі № 681/203/17-ц , постанова від 17.10.2018, звернув увагу, на те, що причини пропуску строку на прийняття спадщини повинні визначатися судом в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Позивач є спадкоємцем другої черги померлого брата, інших спадкоємців, відповідно до довідки Виконавчого комітету Матусівської сільської ради, [PERSON] немає. Із постанови приватного нотаріуса Звенигородського нотаріального округу Черкаської області Курінного А.В. вбачається, що спадкова справа не заведена, з заявою про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня смерті спадкодавця в нотаріальні контори ніхто не звертався. Позивач звернувся із заявою про прийняття спадщини 13.12.2023 , тобто із незначним пропуском строку. Відомостей про порушення прав інших осіб у разі надання позивачу додаткового строку на прийняття спадщини матеріали справи не містять. Ураховуючи встановлені судом обставини, визнання позову відповідачем, що не порушує права та інтереси інших осіб, принцип пропорційності, у розумінні наведеному у згаданій постанові Верховного Суду, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Outcome: approved