Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-09 00:00:00

Білоцерківська окружна прокуратура в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Столичного округу, Сквирської міської ради звернулася до суду з позовом до [PERSON] про стягнення шкоди, завданої незаконною порубкою дерев. Позивач свої вимоги обґрунтував тим, що постановою про накладення адміністративного стягнення № 000090 від 27.09.2022 року [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 65 КУпАП за фактом незаконної порубки дерев у Сквирському лісництві, квартал 48 виділ 5,що мало місце 26.09.2022 о 12.00год., та накладено стягнення у виді штрафу у розмірі 850 гривень. Внаслідок зазначеного протиправного діяння, передбаченогост. 65 КУпАП, [PERSON] заподіяно державі збитки у розмірі 20424,97 грн. В добровільному порядку збитки, заподіяні державі внаслідок незаконної порубки дерев, [PERSON] не відшкодував, тому позивач просить суд стягнути з відповідача шкоду заподіяну ним державі. Прокурор Мазур В.В. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала на підставах зазначених в позові, просила позов задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не відомі, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, заяв про відкладення судового розгляду не надходило. За нормою ч. 4 ст.223 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Дослідивши матеріали справи, вислухавши прокурора та оцінивши отримані докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Повноваження прокурора щодо участі у розгляді судом цивільних справ визначаються Конституцією України, Законом України «Про прокуратуру», а також нормами Цивільного процесуального Кодексу України. Так, у відповідності до ст.131-1 Конституції України, в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Органи прокуратури України вправі здійснювати представництво у цивільних справах виключно у випадках та формах, встановлених законами, якими в даному випадку є Цивільний процесуальний Кодекс України та Закон України «Про прокуратуру». Так, у відповідності до ст.23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Із ст.56 ЦПК України вбачається, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Враховуючи те, що Сквирська міська рада та Державна екологічн інспекція Столичного округу не заперечують щодо вжиття Білоцерківської окружною прокуратурою заходів представницького характеру у вигляді звернення до суду з позовною заявою про стягнення збитків , суд рахує, що прокурором дотримано встановленого законом порядку звернення з позовом до суду, оскільки попередньо до подачі позову повідомив про це відповідних суб`єктів владних повноважень, (а.с.35,36). Відповідно до ст. 13 Конституції України, природні ресурси є об`єктами права власності Українського народу. Згідно зі ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Недотримання громадянами вимог природоохоронного законодавства негативно впливає, зокрема, на стан природних ресурсів України, чим завдається пряма шкода державі. Відповідно до ст.1ЛК України лісиУкраїни є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні,захисні,санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави. У відповідності до ст.7 ЛК України ліси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника на ліси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України. Відповідно до ст. 65 ЛК України, використання лісових ресурсів може здійснюватися в порядку загального і спеціального використання. За ч. 1 ст. 69 цього Кодексу спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно. Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» №17 від 10.12.2004, порубка дерев і чагарників визнається незаконною, якщо вчинена: без відповідного дозволу; за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства; здійснена до початку чи після закінчення установлених у дозволі строків; не на призначених ділянках чи понад установлену кількість; не тих порід дерев, які визначені в дозволі; порід, вирубку яких заборонено. Судом встановлено, що 26 вересня 2022 року о 12:00 год. громадянин [PERSON] у Сквирському лісництві, квартал 48 виділ 5 вчинив неаконну порубку шести дерев сухостійних, не маючи відповідного дозволу. За що 26.09.2022 року провідним інженером з охорони та захисту лісу [PERSON] відносно [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення № 000090 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 65 КУпАП, за фактом незаконної порубки дерев. Вказаний протокол містить підпис особи, відносно якої він складений.(а.с. 17-18) Постановою про накладення адміністративного стягнення № 000090 від 27.09.2022 року [PERSON] визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченогоч. 1 ст.65 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850 грн. 00 коп. Постанова не оскаржувалася та набрала законної сили.(а.с. 19-20) Згідно розрахунку розміру шкоди, заподіяної незаконним вирубуванням дерев до ступеня припинення росту, складеного державним інспектором, внаслідок порушення вимог лісового законодавства відповідачем державі заподіяна шкода, розрахована на підставі постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу" № 665 від 23.07.2008р., та становить 20424,97 грн.(а.с. 22) Згідно листа Державною екологічною інспекцією Столичного округу, шкода заподіяна відповідачем навколишньому природному середовищу в розмірі 20424,97, в добровільному порядку не відшкодована.(а.с.30-32) Згідно ч. 2 ст. 24 ЛК України збитки, завдані внаслідок порушення прав власників лісів, лісокористувачів та громадян, підлягають відшкодуванню в повному обсязі відповідно до закону. У відповідності до п. 1 ч. 1ст. 105 ЛК України, ст. 107 ЛК України, якими передбачено, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Винна особа, яка порушила лісове законодавство, зобов`язана відшкодувати шкоду заподіяну ними, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Загальні підстави відповідальності за завдану шкоду визначено уст. 1166 ЦК України, з аналізу якої слідує, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, своїми протиправними діями [PERSON] заподіяв шкоду державі в особі Скврської міської ради, його вина підтверджена постановою про накладення адміністративного стягнення №000090 від 27.09.2022 року, яка була вручена [PERSON] та набрала законної сили. Крім того, [PERSON] позовні вимоги визнав у повному обсязі, тому з нього підлягає стягненню шкода, завдана внаслідок незаконного вирубування дерев, а саме 6 сухостійних дерев загальною вартістю 20424,97грн. Відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Оскільки представником позивача при зверненні до суду з позовом було сплачено судовий збір у розмірі 2684 грн., враховуючи, що позовні вимоги задоволені в повному обсязі, тому з [PERSON] підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2684 грн. на користь позивача. На підставі викладеного,

Outcome: approved