Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-20 00:00:00

Позивач- кредитна спілка «Буковинський Альянс» звернувся до суду з позовом до відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення простроченої заборгованості. Вимоги позову\~обґрунтовує тим,\~що 09серпня 2019 року між [PERSON] та кредитною спілкою «Буковинський Альянс» був укладений Договір про споживчий кредит № 5050 від 09 серпня 2029 року згідно якого спілка за рахунок залучених вкладів (внесків) членів спілки на депозитні рахунки надала йому кредит в розмірі 130 000,00 гривень в рамках строку дії договору на засадах строковості, зворотності, цільового характеру використання, платності та забезпеченості. Для забезпечення виконання зобов`язань за Кредитним договором № 5050 від 09 серпня 2019 року між кредитною спілкою «Буковинський Альянс» та [PERSON] і [PERSON] були укладені договори поруки, згідно яких [PERSON] та [PERSON] поручилися перед кредитною спілкою «Буковинський Альянс» за виконання [PERSON] зобов`язань за Кредитним договором № 5050 від 09 серпня 2019 року. Посилається на те, що згідно ст.\~1054, п.1 ст.\~1048 ЦК України\~та у відповідності до п.3.1. договору про споживчий кредит № 5050 від 09 серпня 2029 року плата за користування кредитом (проценти) становить 48 % річних від суми залишку кредиту за кожний день користування кредитом, відповідно до\~ст.625 ЦК України\~та згідно додаткових умов п.2 до Кредитного договору № 5050 від 09 серпня 2019 року за підвищеною процентною ставкою 78 % (Сімдесят шість відсотків) річних від суми залишку кредиту за кожний день користування кредитом за період від дати відхилення від Графіку сплати основної суми та процентів платежів до дати фактичної сплати заборгованості за кредитом включаючи нараховані відсотки. Відповідно до п. 5 Договору поруки № 5050 від 09 серпня 2029 року у випадку порушення терміну, передбаченого пунктом 4 цього договору, поручитель сплачує на користь кредитора додатково штраф в розмірі 100 % суми отриманого позичальником кредиту. Вказує, що вищевказаний штраф нараховується у разі не сплати заборгованості у термін не пізніше 5 днів з моменту отримання претензії-вимоги, а оскільки поручителі не виконали умови договору поруки та не сплатили заборгованість, кредитна спілка нарахувала даний штраф на 6 день з моменту отримання претензії-вимоги поручителями. Пунктом 8 договорів поруки встановлений строк позовної давності, а саме: 20 років щодо сплати всіх платежів включаючи: пеню, штрафні санкції, комісію, відсотки та основну суму кредиту. Посилається на те, що відповідно до Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» в період з 01 березня 2020 року кредитна спілка «Буковинський Альянс» не нараховувала пеню, комісію, підвищені відсотки, а тільки відсотки за базовою ставкою 48% річних. Зазначає, що кредитна спілка «Буковинський Альянс» не вимагає достроково погасити основну суму кредиту [PERSON] , а просить\~стягнути тільки\~ту основну\~суму,\~яку прострочена\~(нарахована\~та несплачена),\~по кредиту\~станом на\~13\~грудня 2023\~року та\~не змінює\~строк погашення\~кредиту,\~не розриває\~кредитний договір,\~а і\~в подальшому\~продовжує нараховувати\~відсотки за\~користування кредитними\~коштами. Станом на 13 грудня 2023 року нарахована і не сплачена заборгованість за кредитним договором відповідачів становить 96668 грн. 59 коп. і складається з: прострочення по сплаті основної суми кредиту - 29093 грн. 73 коп.; прострочена заборгованість по відсоткам - 33813 грн. 98 коп.; заборгованість по пені (до 01.03.2020 року)15057,48; інфляційні втрати(до 23.02.2022 р.) 18 703 грн. 40 коп. На підставі наведеного просить:\~стягнути солідарно з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на користь кредитної спілки «Буковинський Альянс» заборгованість у сумі 96668,59 грн. Окрім цього, просить стягнути з [PERSON] , [PERSON] штраф за невиконання п.5 Договору поруки № 5050 від 09 серпня 2019 року в сумі по 130000,00 грн. з кожного. Також, просить стягнути з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] сплачений судовий збір в розмірі пропорційно задоволених позовних вимог. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Чернівці від\~20 жовтня 2023 року\~відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче провадження. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Чернівці\~від\~13 грудня 2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. 15.11.2023 року на адресу суду представник відповідача направив відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позову, мотивуючи свої доводи там, що розрахунок суми боргу за тілом кредиту є невірним і позовні вимоги в цій частині не підлягають задоволенню. Вимоги щодо простроченої заборгованості по відсотках вважає необгрунтованими, безпідставними , надає власний розрахунок заборгованості. 21.11.2023 року представник позивача подав відповідь на відзив в якому вказує, що обставини викладені у відзиві є необґрунтованими та такими що не можуть бути взятими судом до уваги. Та вказує, що перший платіж по кредиту, згідно графіку платежів, припадав на дату 27.09.2019 року та мав становити 8 376,99 грн., але позичальник, 27.09.2019 року, здійснив платіж в розмірі лише 2830 грн., що не відповідає умовам договору та графіку платежів. А в подальшому позичальник, здійснює погашення заборгованості 15.10.2019 року і тому за цей період йому нараховуються згідно п. 2 Додатку № 2 Кредитного договору, відсотки за ставкою 78% при прострочені за кредитом. \~ \~ \~ \~В подальшому нарахування здійснювалось згідно умов договору. Так, станом на 27.12.2019 року теж не відбулося зарахування коштів для погашення кредиту. Тому, за період з 27.12.2019 року по 29.02.2020 року нараховуються відсотки за ставкою 78% річних, а також протягом цього часу нараховується пеня, відповідно до п. 7.3. Кредитного договору та згідно абзацу 1 п. 4 Додатку №2 до Кредитного договору. З урахуванням вищевикладеного, вважають аргументи представника відповідача, наведені у відзиві, є необґрунтованими і не переконливими та такими, що спростовуються матеріалами справи, у зв`язку із чим просять позов задовольнити в повному обсязі. 08.12.2023 року позивачем подано до суду заяву про зменшення позовних вимог згідно якої просить стягнути солідарно з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на користь кредитної спілки «Буковинський Альянс» заборгованість у сумі 96668,59 грн. 08.12.2023 року представником відповідача подано заперечення на відповідь на відзив в якому просить позовні вимоги до відповідача [PERSON] задовольнити частково у сумі 18573,25грн. а саме заборгованості за тілом кредиту, в решті позовних вимог відмовити. Представник позивач в судове засідання не з`явився. До початку судового засідання спрямував на адресу суду заяву з проханням проводити судове засідання у його відсутності. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі, у разі неявки відповідачів не заперечує щодо винесення заочного рішення. Відповідачі в судове засідання не з`явились, будучи належним чином повідомленими про час, день та місце розгляду справи, про поважність причин неявки суд не повідомили, тому суд вважає за можливе провести судове засідання у їх відсутність. У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, суд, у відповідності з ч.2 ст.247 ЦПК України, ухвалив здійснювати судове засідання без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України - у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Згідно ч. 1\~ст. 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ч. 1\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до положень ст.ст.12, 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, а кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Пунктом першим\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Законом від 17.07.97 року "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів N 2,4,7 та 11 Конвенції" і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків... має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Відповідно до ч.1\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. В тому числі, суд враховує вимоги\~ст.80 ЦПК України, зокрема достатність доказів для вирішення справи, наданих до суду. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, вважає позов таким, що підлягає задоволенню, з наступних підстав: Судом встановлено,\~що 09серпня 2019 року між [PERSON] та кредитною спілкою «Буковинський Альянс» був укладений Договір про споживчий кредит № 5050 від 09 серпня 2029 року згідно якого спілка за рахунок залучених вкладів (внесків) членів спілки на депозитні рахунки надала йому кредит в розмірі 130 000,00 гривень в рамках строку дії договору на засадах строковості, зворотності, цільового характеру використання, платності та забезпеченості. (а.с.5-8) Факт отримання\~ [PERSON] кредитних коштів підтверджується копіями розписок та видаткових чеків (а.с.9-11). Для забезпечення виконання зобов`язань за Кредитним договором № 5050 від 09 серпня 2019 року між кредитною спілкою «Буковинський Альянс» та [PERSON] і\~ [PERSON] були укладені договори поруки, згідно яких останні поручилися перед кредитною спілкою «Буковинський Альянс» за виконання [PERSON] зобов`язань за Кредитним договором № 5050 від 09 серпня 2019 року (а.с.17-19) У пункті 3.1 договору про надання споживчого кредиту від 09серпня 2019 року сторони погодили, що плата за користування кредитом (проценти) становить 48% річних від суми залишку кредиту за кожен день користування кредитом, у відповідно до\~ст.625 ЦК України\~та п.2 додаткових умов до Кредитного договору № 5050\~від 09\~серпня 2019\~року за підвищеною процентною ставкою 78 % річних від суми залишку кредиту за кожний день користування кредитом за період від дати відхилення від Графіку сплати основної суми та процентів платежів до дати фактичної сплати заборгованості за кредитом включаючи нараховані відсотки. Пунктом 5 договорів поруки встановлено, що у випадку порушення терміну, передбаченого пунктом 4 договору № 5050 від 09 серпня 2019 року, поручителі сплачують на користь кредитора додатково штраф в розмірі 100% суми отриманого позичальником кредиту. 28\~липня 2023\~року кредитна\~спілка направила\~відповідачу [PERSON] та поручителям\~ [PERSON] , [PERSON] претензії - вимоги щодо необхідності провести розрахунок по кредитному договорі, надсилання претензії підтверджується повідомленнями про вручення поштових відправлень, які направлялись за адресою місця проживання відповідачів, зареєстрованого у встановленому законом порядку, однак відповідачі ніяким чином не відреагували на вказані вимоги ( а.с.22-24). Згідно з частиною першою\~статті 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до частини першої\~статті 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно із частиною другою\~статті 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів. За частиною першою\~статті 1049 ЦК України\~позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Частиною першою\~статті 1049 ЦК України\~передбачено, що позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно з частиною першою\~статті 1048 ЦК України\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. У\~статті 610 ЦК України\~передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно із частиною першою\~статті 598 ЦК України\~зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Зобов`язання\~припиняється виконанням, проведеним належним чином (стаття 599 ЦК України). У справах про стягнення кредитної заборгованості кредитор повинен довести виконання ним своїх обов`язків за кредитним договором, а саме надання грошових коштів (кредиту) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник - повернення грошових коштів у розмірі та на умовах, визначених договором. Положеннями частини третьої статті\~12, частини першої статті\~81 ЦПК України\~встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За частиною першою\~статті 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до\~статті 77 ЦПК України\~належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (частина друга\~статті 78 ЦПК України). За частиною другою\~статті 89 ЦПК України\~жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. У спірних правовідносинах саме на позивача покладено обов`язок довести факт укладення між сторонами кредитного договору та прострочення виконання позичальником взятих на себе зобов`язань, а на відповідачів - спростувати розмір існуючої заборгованості. Станом на 13 грудня 2023 року у боржника наявна заборгованість за кредитним договором у розмірі 96668 грн. 59 коп., що підтверджується наданим кредитною спілкою розрахунком заборгованості ( а.с.97-99). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Стаття 553 ЦК України\~передбачає, що за договором поруки поручитель поручається перед кредитором боржника за виконання ним свого обов`язку. Поручитель відповідає перед кредитором за порушення зобов`язання боржником. Згідно із\~ст.554 ЦК України,\~у разі порушення боржником зобов`язання, забезпеченого порукою, боржник і поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники, якщо договором поруки не встановлено додаткову (субсидіарну) відповідальність поручителя. Поручитель відповідає перед кредитором у тому ж обсязі, що і боржник, включаючи сплату основного боргу, процентів, неустойки, відшкодування збитків, якщо інше не встановлено договором поруки. Особи, які спільно дали поруку, відповідають перед кредитором солідарно, якщо інше не встановлено договором по-руки. З розрахунку заборгованості наданого позивачем вбачається, що розмір заборгованості боржника по кредиту станом на 13.12.2023 року становить 96 668.99 грн, прострочена заборгованість по відсотках становить 33813,98 грн, інфляційні втрати та пеня, нарахованих за період з моменту виникнення прострочення до 23.02.2022 року складають 33760,88 грн. Також встановлено, що із отриманої суми кредиту в розмірі 130 000 грн. відповідачем [PERSON] було сплачено 100906,27 грн. Із розрахунку позивача вбачається, що станом на 13.12.2023 р. простроченою є сума заборгованості в розмірі 96668,59 грн У відповідності до п.3.1. Кредитного договору №5050 від 09 серпня 2019 року плата за користування кредитом (проценти) становить 48 % річних від суми залишку кредиту за кожний день користування кредитом. Також, в разі відхилення від графіку платежів, на підставі\~ст.625 ЦК України\~та п.2 Додатку №2 до Кредитного договору № 5050 від 09 серпня 2019 року відсотки нараховуються за підвищеною процентною ставкою 78% річних від суми залишку кредиту за кожний день користування кредитом за період від дати відхилення від графіку платежів до дати фактичної сплати заборгованості за кредитом, включаючи нараховані підвищенні відсотки. Відповідно до абзацу 5 п.4 Додатку №2 до Кредитного договору № 5050 від 09 серпня 2019 року у разі відхилення від графіку платежів позичальник сплачує комісію за резервування кредиту у розмірі 0,3% за кожний день прострочення від суми отриманого кредиту та несплачених за час прострочення відсотків, згідно графіку сплати до кредитного договору № 5050. З наданого позивачем розрахунку заборгованості вбачається, що заборгованість відповідача по відсотках становить 33813,98 грн, розмір інфляційних втрат становить 18703,40 грн. та пені 15057,48 грн. які нараховували до 23.02.2022 року. Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 09 грудня 2020 року №1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS- CoV-2» (зі змінами) на території України з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, з 19 грудня 2020 р. до 30 квітня 2023 р. установлений карантин, продовживши дію карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. N 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», від 20 травня 2020 р. N 392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» та від 22 липня 2020 р. N 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2». У той же час, у відповідності до п. 15 Прикінцевих та перехідних положень ЦПК України, у разі прострочення позичальником у період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби COVID-19, або/та у тридцятиденний строк після дня завершення дії такого карантину виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від обов`язків сплатити на користь кредитодавця (позикодавця) неустойку, штраф, пеню за таке прострочення. 24 лютого 2022 року Указом Президента України № 64/2022«Про введення воєн-ного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти Укра-їни, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено в Україні воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року, який продовжувався Указами Президента України № 133/2022 від 14 берез-ня 2022 року, № 259/2022 від 18 квітня 2022 року, № 341/2022 від 17 травня 2022 року, № 573/2022 від 12 серпня 2022 року, № 757/2022 від 07 листопада 2022 року, № 58/2023 від 06 лютого 2023 року, № 254/2023 від 01.05.2023 року і діє по цей час. Відповідно до Закону України від 15 березня 2022 року № 2120-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану», розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України доповнено пунктом 18, який передбачає, що у період дії в Україні воєнного, надзвичай-ного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Встановлено, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, на-раховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Також Законом № 2120-ІХ від 15.03.2022 року внесені зміни до Закону України «Про споживче кредитування» та відповідно до п. 6-1 розділ IV "Прикінцеві та пере-хідні положення" встановлено, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після дня його припинення або скасування у разі прострочення споживачем виконання зобов`язань за договором про споживчий кредит споживач звільняється від відповідальності перед кредитодавцем за таке прострочення. У разі допущення такого прострочення споживач звільняється, зокрема, від обов`язку сплати кредитодавцю неустойки (штрафу, пені) та інших платежів, сплата яких передбачена договором про споживчий кредит за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) споживачем зобов`язань за таким договором. Забороняється збільшення процентної ставки за користування кредитом з причин інших, ніж передбачені частиною четвертою статті 1056-1 Цивільного кодексу України, у разі невиконання зобов`язань за договором про споживчий кредит у період, зазначений у цьому пункті. Норми цього пункту поширюються, у тому числі, на кредити, визначені частиною другою статті 3 цього Закону. З зазначеного слідує, що законодавцем звільнено позичальників від відповідальності визначеної статтею 625 ЦПК України, а також неустойки (штрафу, пені) та від інших платежів за прострочення виконання зобов`язань за договором, які були нараховані у період дії в Україні воєнного стану, тобто з 24.02.2022 року та такі нарахування підлягають списанню. При цьому, суд звертає увагу на те, що зазначені норми не передбачають скасування відсотків за користування кредитними коштами та нарахування інфляційних. Таке нарахування є правомірним з боку кредитора. Відсотки не являються відповідальністю за невиконання зобов`язання, а є платою за кредит та входять до складу зобов`язання позичальника щодо сплати кредиту, що також передбачено ч. 1 ст. 1054 ЦК України, згідно якої за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавеиь) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Крім того,\~суд звертає увагу на те, що договір про споживчий кредит - вид кредитного договору, за яким кредитодавець зобов`язується надати споживчий кредит у розмірі та на умовах, встановлених договором, а споживач (позичальник) зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти за користування кредитом на умовах, встановлених договором (пункт 11\~частини першої статті 1 Закону України «Про споживче кредитування»). Споживчий кредит - грошові кошти, що надаються споживачу (позичальникові) на придбання товарів (робіт, послуг) для задоволення потреб, не пов`язаних з підприємницькою, незалежною професійною діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника. Споживач - фізична особа, яка уклала або має намір укласти договір про споживчий кредит. Встановлено, що з метою забезпечення виконання зобов`язань за Кредитним договором №5050 від 09 серпня 2019 року між кредитною спілкою «Буковинський Альянс» та [PERSON] і [PERSON] були укладені договори поруки, згідно яких [PERSON] та [PERSON] поручилися перед кредитною спілкою «Буковинський Альянс» за виконання [PERSON] зобов`язань за Кредитним договором № 5050 від 09 серпня 2019 року. Відповідно до п. 5 Договору поруки № 5050 від 09 серпня 2019 року у випадку порушення терміну, передбаченого пунктом 4 Договору, поручитель сплачує на користь Кредитора додатково штраф в розмірі 100 % суми отриманого позичальником кредиту. Оскільки [PERSON] та [PERSON] не сплатили заборгованість у термін не пізніше 5 днів з моменту отримання претензії, кредитна спілка «Буковинський Альянс» просила стягнути окремо з кожного з поручителів штраф у розмірі 130 000,00 грн, оскільки договором поруки № 5050 від 09 серпня 2019 року встановлено додаткову (субсидіарну) відповідальність поручителя. Згідно ч. 1 ст. 619 ЦК України\~договором або законом може бути передбачена поряд із відповідальністю боржника додаткова (субсидіарна) відповідальність іншої особи. Штрафи нараховані саме поручителям, на яких не поширюються вимоги Закону України "Про захист прав споживачів, Закону України "Про споживче кредитування",\~оскільки, поручителі не\~є\~споживачами. Відповідно до вимог 553 ЦК України договір поруки є додатковим, акцесорним зобов`язанням, який забезпечує належне виконання основного зобов`язання та виникає і існує лише за умови існування основного, забезпеченого договору, яким у даному випадку є кредитний договір. Акцесорний договір не є споживчим договором, а сторона такого договору не є споживачем, оскільки вказаний договір не направлений на задоволення особистих потреб поручителя. Враховуючи зазначене, позовні вимоги щодо стягнення штрафу з поручителів є обгрунтованими та підлягають задоволенню. Вирішуючи питання про стягнення штрафу, який підлягає стягненню з поручителів, суд оцінює ступінь виконання зобов`язання боржником, причини неналежного виконання зобов`язання. Згідно із частиною першою\~статті 627 ЦК України\~і відповідно до\~статті 6 цього Кодексу\~сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (частина перша\~статті 638 ЦК України). Відповідно до статті 204 ЦК України, правочин є правомірним, якщо його недійсність не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Зазначена норма кореспондує частинам другій, третій статті 215 ЦК України, висвітлює різницю між нікчемним і оспорюваним правочином і не застосовується до правочинів, які не відбулися, бо є невчиненими. Разом із тим, у випадку оспорювання самого факту укладення правочину, такий факт може бути спростований не шляхом подання окремого позову про недійсність правочину, а під час вирішення спору про захист права, яке позивач вважає порушеним шляхом викладення відповідного висновку про неукладеність спірних договорів у мотивувальній частині судового рішення. Відповідно до ст. 204 ЦК України презумпція договору полягає в тому, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права й обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили. Встановивши всі обставини справи, суд вважає, що позов слід задовольнити та стягнути з відповідачів на користь Кредитної спілки «Буковинський Альянс» за кредитним договором №5050 від 09 серпня 2019 року заборгованість за кредитом в розмірі 96668,59 грн, що складається з відсотків в розмірі 29\~093,73 грн., інфляційних витрат в розмірі 18703,40 грн. простроченої заборгованості за відсотками в сумі 33813,98 грн. та пені в розмірі 15057,48 грн. а також з кожного із поручителів слід стягнути по 130 000грн штрафу. Згідно ч. 1\~статті 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки, суд задовольняє позовні вимоги позивача , на його користь, з відповідачів, підлягає стягненню сплачена сума судового збору пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Крім того,\~позивач сплатив\~судовий збір\~в сумі\~3928,62\~грн.,\~виходячи з\~ціни позову\~261908,08\~грн.\~Під час\~розгляду справи\~з`ясувалося,\~ що\~ціна позову,\~з врахуванням\~зменшення позовних\~вимог,\~ \~становить 356668,59\~грн.\~ Тому\~сума судового\~збору,\~як з\~юридичної особи\~(1.5%),\~ становить 5350,03 грн. Таким чином, недоплачену позивачем суму судового збору в сумі 1421,41 грн. необхідно стягнути з відповідачів пропорційно розміру задоволених позовних вимог на користь держави. Зокрема , з відповідача [PERSON] належить стягнути на користь держави 128,41 грн., з [PERSON] - 646,49 грн., з [PERSON] - 646,49 грн. На підставі викладеного, ст.ст. 207, 526, 549, 551,553, 554, 559, 598, 610, 651, 654, 1048, 1049, 1050,1054 ЦК України,

Outcome: approved