Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-18 00:00:00

Зміст позовних вимог та позиції учасників справи У січні 2024 року позивач [PERSON] звернувся до суду із позовом в якому просив: встановити факт родинних відносин між [PERSON] , яка померла [INFO] та [PERSON] , яка померла [INFO] , як рідних матері та доньки; встановити факт родинних відносин між [PERSON] , яка померла [INFO] та [PERSON] , [INFO] , як двоюрідними сестрою та братом; визначити його додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини нотаріусу після смерті [PERSON] терміном в один місяць. Позовна заява\~мотивована тим,\~що [INFO] померла\~ [PERSON] ,\~після смерті\~якої відкрилась спадщина до складу якої увійшов житловий будинок за адресою: [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] спадщину прийняла її єдина донька [PERSON] , однак у свідоцтві про народження [PERSON] її мати записана по батькові « [PERSON] », разом з тим у свідоцтві про смерть по батькові матері вказано « [PERSON] », у зв`язку з чим необхідно встановити факт родинних відносин між останніми. В той же час, позивач зазначає, що він є спадкоємцем за законом після смерті двоюрідної сестри [PERSON] . Будучи спадкоємцем за законом, позивач вирішив реалізувати свої спадкові права та звернувся до нотаріуса з метою отримати свідоцтво про право на спадщину після смерті [PERSON] . Проте його було відмовлено у зв`язку з неможливістю встановлення родинних відносин між ним та сестрою, оскільки відомості про народження його батька [PERSON] та його рідного брата [PERSON] не збереглися. Крім того позивач пропустив строк на прийняття спадщини, що пов`язано із його перебуванням на стаціонарному лікуванні в період з 19 серпня 2013 року до 25 серпня 2013 року, тому звернувся до суду. Позивач [PERSON] подав заяву про розгляд справи без його участі, позов підтримав. Відповідач Новоушицька селищна рада Хмельницької області направила до суду клопотання про розгляд справи без участі представника (арк. спр. 55). Процесуальні дії у справі 04 січня 2024 року відкрито провадження у справі, задоволено клопотання позивача про витребування доказів та виклик свідків. 25 січня 2024 року розгляд справи відкладено у зв`язку із ненадходженням витребовуваних судом доказів. 09 лютого 2024 року справа знята з розгляду у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю судді. 29\~лютого 2024\~року закритопідготовче провадження та призначено розгляд справи по суті. 18 березня 2024 року задоволено клопотання про допит свідка. Фактичні обставини справи, встановлені судом [INFO] померла [PERSON] , місце смерті - с. Браїлівка Новоушицького району Хмельницької області, що підтверджується свідоцтвом про смерть (арк.спр.9). [PERSON] на день смерті проживала та була зареєстрована у власному домоволодінні в [ADDRESS] . Разом з нею на день смерті була зареєстрована донька [PERSON] , [INFO] , про що свідчить довідка про реєстрацію померлого на день смерті, виписка з погосподарської книги (арк. спр. 16,19,22). Відповідно до виписок із погосподарської книги по с. Браїлівка Новоушицького району за 1950-1960 роки в погосподарському номері за адресою: [ADDRESS] , були зареєстровані та проживали: [PERSON] ( [PERSON] ) голова домогосподарства, [PERSON] ( [PERSON] ) сестра, [PERSON] шурін, [PERSON] племінниця. У період з 1961 до 1966 року в погосподарському номері за адресою: [ADDRESS] , були зареєстровані та проживали: [PERSON] голова домогосподарства, [PERSON] сестра, [PERSON] племінниця. У період з 1967 до 1969 року в погосподарському номері за адресою: [ADDRESS] , були зареєстровані та проживали: [PERSON] голова домогосподарства, [PERSON] сестра, [PERSON] племінниця, [PERSON] зять. У період з 1971 до 1995 року в погосподарському номері за адресою: [ADDRESS] , були зареєстровані та проживали: [PERSON] голова домогосподарства, [PERSON] донька, [PERSON] зять. У період з 1996 до 2000 року в погосподарському номері за адресою: [ADDRESS] , були зареєстровані та проживали: [PERSON] голова домогосподарства, [PERSON] донька, [PERSON] зять, [PERSON] зять. У період з 2001 до 2005 року в погосподарському номері за адресою: [ADDRESS] , були зареєстровані та проживали: [PERSON] голова домогосподарства, [PERSON] донька, [PERSON] зять (помер [INFO] ). У період з 2006 до 2010 року в погосподарському номері за адресою: [ADDRESS] , були зареєстровані та проживали: [PERSON] голова домогосподарства (померла [INFO] ), [PERSON] донька. У період з 2011 до 2015 року в погосподарському номері за адресою: [ADDRESS] , була зареєстрована та проживала: [PERSON] голова домогосподарства (померла [INFO] ) (арк. спр.45-62). Відомості про державну реєстрацію шлюбу [PERSON] , [INFO] відсутні, про що свідчить повідомлення Дунаєвецького відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Кам`янець-Подільському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (арк. спр.39). Спадкова справа після смерті [PERSON] не заведена, що підтверджується повідомленням нотаріуса (арк.спр.32-33). [INFO] померла [PERSON] , місце смерті - с. Браїлівка Новоушицького району Хмельницької області, що підтверджується свідоцтвом про смерть (арк.спр.10). [PERSON] , [INFO] , є донькою [PERSON] , батьком записаний « [PERSON] », про що свідчить свідоцтво про народження (арк. спр. 8). Зміна прізвища « [PERSON] » на « [PERSON] » підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян (арк. спр. 40-41). [PERSON] на день смерті проживала та була зареєстрована одна у домоволодінні в [ADDRESS] , про що свідчить довідка про реєстрацію померлого на день смерті, виписка з погосподарської книги (арк. спр. 17,18). Спадкова справа після смерті [PERSON] не заведена, що підтверджується повідомленням нотаріуса (арк.спр.30-31). Даними свідоцтва про народження позивача підтверджується, що [PERSON] народився [INFO] , в графі батько зазначений [PERSON] , в графі мати [PERSON] (арк. спр.7). Даними паспорта, виданого 19 березня 1951 року підтверджується, що [PERSON] народився [INFO] в Новій Ушиці Новоушицького району (арк. спр.11). З повідомлення державного архіву Хмельницької області видно, що книги реєстрації актових записів про народження по с. Каскада Новоушицького району на державне зберігання не надходили, тому надати відомості про народження [PERSON] , [PERSON] не можливо (арк. спр.14). Згідно даних довідки, виданої КНП «Новоушицька багатопрофільна лікарня» [PERSON] в період з 19 серпня 2013 року до 25 серпня 2013 року перебував на стаціонарному лікуванні з діагнозом: виразкова хвороба 12-ти палої кишки рецедивуючий перебіг (арк. спр. 13). Позивачу відмовлено у видачі свідоцтва на право на спадщину за законом після смерті [PERSON] у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини та неможливістю встановлення факту родинних відносин, що підтверджується постановою нотаріуса від 13 липня 2023 року (арк. спр. 12). Свідок \~ [PERSON] \~ надала показання про те, що вона з народження (1950 року) проживала у с. Каскада по сусідству із дідом [PERSON] та [PERSON] , якого звали [PERSON] . У [PERSON] та його дружини [PERSON] було четверо дітей: [PERSON] (батько [PERSON] ), [PERSON] (батько [PERSON] ), [PERSON] та [PERSON] . [PERSON] багато часу у дитинстві проводила у діда, вона з нею гралась, хоча проживала разом із матір`ю [PERSON] у с. Браїлівка. Батько [PERSON] помер у молодому віці, коли [PERSON] була ще дитиною. У [PERSON] дітей не було. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що у дитинстві [PERSON] часто навідувала свого діда [PERSON] в с. Каскада, жителькою якого вона також є. Зазначила, що [PERSON] та [PERSON] були двоюрідними братом і сестрою. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що з 1982 року вона проживала в с. Браїлівка по сусідстві із [PERSON] та її матір`ю [PERSON] . Останніх часто відвідував [PERSON] , оскільки вони були родичами. Батько [PERSON] та батько [PERSON] були рідними братами. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що батьки [PERSON] та [PERSON] були рідними братами. [PERSON] разом із матір`ю [PERSON] проживала разом у с. Браїлівка по сусідству із нею. Дітей у [PERSON] не було. Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми права Щодо встановлення факту родинних відносин між фізичними особами Відповідно до частини другої статті 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення Згідно із пунктом 5 частини другої статті 293, частиною шостою статті 294 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, які мають юридичне значення, а якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, такий вирішується в порядку позовного провадження. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами (п.1 ч.1ст.315 ЦПК України). Суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання спадщини в органах, що вчиняють нотаріальні дії. Позивач [PERSON] покликався на те, що [PERSON] , яка померла [INFO] та [PERSON] , яка померла [INFO] , були матір`ю та донькою. Дослідженні судом докази підтверджують, що у свідоцтві про народження [PERSON] матір`ю записана [PERSON] , а у свідоцтві про смерть остання значиться як « [PERSON] ». Ім`я [PERSON] та [PERSON] є співзвучними. Крім того відповідно до даних погосподарського обліку [PERSON] рахувалась матір`ю [PERSON] . Вказану обставини також підтвердили свідки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Крім того позивач [PERSON] покликався на те, що його батько [PERSON] мав рідного брата - [PERSON] , який є батьком [PERSON] , тобто позивач [PERSON] та [PERSON] є двоюрідними братом та сестрою по лінії батьків. Так, свідоцтво про народження позивача свідчить про те, що його батьком був [PERSON] . Свідоцтво про народження [PERSON] містить лише ім`я батька - [PERSON] . Дані погосподарського обліку за 1950-1960 роки свідчать проте, що батьком [PERSON] вказаний [PERSON] , 1921 року народження, який помер [INFO] , а матір`ю [PERSON] . Таким чином [PERSON] та батько позивача - [PERSON] мають спільне по батькові « [PERSON] ». Зазначену обставину також підтвердили свідки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Наявні у справі письмові докази, показання свідків підтверджують заявлені вимоги, оскільки під час судового розгляду суд вважає доведеним факти родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] , як матері та донька, а також між позивачем [PERSON] та [PERSON] , як двоюрідних брата та сестри по лінії батьків. Щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Статтями 1261, 1265, 1266 ЦК визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за відсутності інших спадкоємців пред`являється до територіальної громади в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. В ході судового розгляду суд не здобув даних щодо наявності інших спадкоємців після смерті [PERSON] , які прийняли спадщину чи претендували б на неї, право позивача на прийняття спадщини ніким не оспорюється, а тому Новоушицька селищна рада Хмельницької області є належним відповідачем у справі. У постанові\~від 23\~листопада 2020\~року в\~справі №315/714/19\~Верховний Суд\~дійшов висновку,\~що гостре\~раптове захворювання\~позивача,\~яке сталося\~за декілька\~днів до\~спливу шестимісячного\~строку для\~прийняття спадщини, унеможливило його своєчасне звернення до приватного нотаріуса. За висновком Верховного Суду вказана обставина була пов`язана з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для прийняття спадкоємцем спадщини. Так, позивач в обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, посилається на те, що після смерті [PERSON] він, як спадкоємець за законом, не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний строк, оскільки в період з 19 серпня 2013 року до 25 серпня 2013 року перебував на лікуванні. Отже,\~раптове захворювання\~ [PERSON] \~унеможливило його своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини у визначений законом строк. При цьому, суд враховує, що відповідач не заперечив проти позову та не спростовував твердження [PERSON] щодо пропуску ним строку для прийняття спадщини з поважних причин, як і не заперечив проти встановлення факту родинних відносин. Таким чином, враховуючи обставини даної справи, оцінюючи наявні у справі докази, суд визнає причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини поважними, а тому позов підлягає задоволенню. Розподіл судових витрат Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується частиною дев`ятою статті 141 ЦПК України, яка передбачає, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору. Тому,

Outcome: approved