Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-01 00:00:00

\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] , в інтересах якого діє [PERSON] звернувся \~в суд\~з позовом до [PERSON] , в якій просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері - [PERSON] , яка померла [INFO] . В обгрунтування своїх позовних вимог посилається на те, що [INFO] померла його мати -\~ [PERSON] після смерті якої відкрилась\~спадщина. Зазначив, що за життя [PERSON] склала заповіт, яким своє майно заповіла йому [PERSON] . З заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на майно померлої, він звернувся лише 20.12.2023 до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Левківської Г.С., але листом від 20.12.2023 року № 608/01-16 отримав відмову у видачі свідоцтва про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з тим, що пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини. При цьому йому було рекомендовано звернутися до суду з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Позивач та представник позивача [PERSON] в підготовче судове засідання не з`явились, про день і час розгляду справи були повідомлені своєчасно. Відповідач [PERSON] в підготовче судове засідання не з`явився, про день і час розгляду справи був повідомлений належним чином. За таких обставин суд вважає за можливе розглядати справу на підставі наявних матеріалів та без фіксації технічними засобами , відповідно до вимог ст. ст. 191ч.2, 247 ЦПК України. Вивчивши матеріали справи у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов\~ підлягає\~ задоволенню, виходячи з наступного.\~\~\~\~\~\~\~ Судом встановлено, що\~ [INFO] \~в с. Зарічка Коростенського району Житомирської області померла [PERSON] (свідоцтво про смерть\~ серія\~\~ [NUMBER] ( а.с.7 ).\~ Відповідно до заповіту, складеного 06.05.2011 року, який посвідчений секретарем Жеревецької сільської ради Лугинського району Житомирської області [PERSON] , [PERSON] на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: належну їй земельну ділянку( пай) згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯД № 561499 виданий Лугинською райдержадміністрацією 28.08.2008 року та належну їй земельну ділянку ( пай) згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯД № 561498 виданий Лугинською райдержадміністрацією 28.08.2008 року, заповіла сину [PERSON] , [INFO] , позивачу по справі . Зареєстровано в реєстрі за № 16. (а.с. 9). 20.12.2023 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Левківської Г.С., з приводу прийняття спадщини, але йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину (а.с. 13). Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до частини першої ст. 1269 ЦК України, ч.1 ст. 1270 ЦК України \~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини Відповідно до статті\~1217,\~1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно статті\~1222,\~1223 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. За життя [PERSON] склала заповіт, зареєстрований в реєстрі № 16, посвідчений секретарем Жеревецької сільської ради Лугинського району Житомирської області [PERSON] . Відповідно до статей\~1233,\~1234,\~1235,\~1236 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Право на заповіт здійснюється особисто. Вчинення заповіту через представника не допускається. Заповіт має бути посвідчений нотаріусом або іншими посадовими, службовими особами, визначеними у\~статтях 1251 - 1252 цього Кодексу. Зі змісту заповіту вбачається, що спадкодавець [PERSON] зробила розпорядження щодо належного їй майна, яке вона заповіла сину [PERSON] позивачу по справі. Заповіт підписаний власноруч заповідачем. Проте, в зв`язку з тим, що позивач на день смерті спадкодавця проживав окремо, для оформлення спадщини йому були потрібні чималі матеріальні витрати з якими у нього на той час були труднощі, також з початком російського вторгнення на територію України та хворобою він у встановлений законом строк не звернувся з заявою про прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини закінчився. Відповідно до п. 24\~постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 р. "Про судову практику у справах про спадкування"\~особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. У разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга\~статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини спадкоємці звертаються до суду. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини із поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Пленум Верховного Суду України в п. 24 своєї\~постанови від 30травня 2008року №7 Про судовупрактику усправах проспадкування\~роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст.\~1272 ЦК України. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Судом встановлено, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась. За наведених обставин суд вважає, що позивачем строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, а тому відповідно до\~ст. 1272 ЦК України\~йому необхідно визначити додатковий строк в три місяці, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~ На підставі викладеного та

Outcome: approved