Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-27 00:00:00

\~ \~ \~ \~Державна екологічна інспекція у Вінницькій області звернулася до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства. Позов мотивують тим, що 24.12.2021\~Інспекцією проведено\~перевірку дотримання\~вимог природоохоронного\~законодавства України\~по Вінницькій\~області,\~зокрема,\~на території\~Гайсинського (колишнього\~Чечельницького)\~району,\~в ході\~якої встановлено,\~що громадянин\~ [PERSON] \~(далі\~-\~Відповідач),\~24.12.2021\~здійснював знищення\~захисної лісової\~смуги,\~а саме:\~здійснив незаконну\~рубку одного\~дерева породи\~акація (сироростуча)\~з діаметром\~пня біля\~шийки кореня\~40\~см.\~у полезахисній\~лісовій смузі\~за межами\~населеного пункту\~біля с.\~Демівка Ольгопільської\~територіальної громади\~Гайсинського (колишнього\~Чечельницького)\~району Вінницької\~області.\~Рубку дерева\~здійснив без\~будь-яких\~дозвільних документів\~за допомогою\~бензопили ''Світязь''\~БП-45-16\~РВО зеленого\~кольору.\~Старшим державним\~інспектором з\~охорони навколишнього\~природного середовища\~у Вінницькій\~області Маланським\~С.М.\~відносно [PERSON] \~було складено\~протокол про\~адміністративне правопорушення\~№ 014493\~від 24.12.2021 за незаконну порубку дерева. У відповідних графах адмінпротоколу правопорушником надано пояснення, якими він підтвердив свої неправомірні дії. Згідно опису знарядь незаконного добування (заготівлі) природних ресурсів плавучих, транспортних засобів, зброї та боєприпасів, природних ресурсів або продукції, що з них вироблена, спеціальних документів від 24.12.2021 у відповідача вилучено бензопилу ''Світязь'' зеленого кольору. Місце зберігання вилученого майна - приміщення Інспекції. На місці вчинення правопорушення складено польову перелікову відомість, яку відповідач підписав без заперечень. Згідно постанови про накладення адміністративного стягнення № 06/383 від 28.12.2021 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст. 65 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510 грн. Суму штрафу правопорушником сплачено у добровільному порядку. Вказані дії (незаконна рубка дерева) є порушенням ст. 67, 69 Лісового Кодексу України, де зазначається, що спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубним квитком або лісовим квитком, що видається безоплатно. Внаслідок незаконної порубки дерева відповідач наніс державі шкоду в розмірі 9 798 гривень 67 копійок. Розрахунок шкоди здійснено у відповідності з додатком № 1 до Постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 ''Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу''. 10.02.2022 [PERSON] було направлено претензію № 598/6/22 від 10.02.2022 щодо можливості досудового врегулювання спору та сплати шкоди у добровільному порядку. Однак, станом на день подачі позову шкода не відшкодована, тому просять позов задовольнити та стягнути з [PERSON] суму шкоди, завданої державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства, у розмірі 9 798 гривень 67 копійок та судовий збір. Ухвалою суду\~ від 29 січня 2024 року відкрито спрощене позовне провадження у справі, з викликом сторін. Представник позивача [PERSON] у судове засідання не з`явилася, на електронну адресу суду надіслала заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, подавши до суду письмову заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнає . \~ \~ \~ \~Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. \~ \~ \~ \~Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~За таких обставин, зважаючи на те, що відповідач визнав позовні вимоги, суд приходить до висновку про задоволення позову повністю по слідуючим підставам. Судом встановлено, що 24.12.2021 Інспекцією проведено перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства України по Вінницькій області, зокрема, на території Гайсинського (колишнього Чечельницького) району, в ході якої встановлено, ще громадянин [PERSON] 24.12.2021 здійснив знищення захисної лісової смуги, а саме: здійснив незаконну рубку одного дерева породи акація (сироростуча) з діаметром пня біля шийки кореня 40 см. у полезахисній лісовій смузі за межами населеного пункту біля с. Демівка Ольгопільської територіальної громади Гайсинського району Вінницької області. Рубку дерева здійснив без будь-яких дозвільних документі за допомогою бензопили ''Світязь'' БП-45-16 РВО зеленого кольору. Старшим державним\~інспектором з\~ОНПС у\~Вінницькій області,\~начальником відділу\~державного екологічного\~нагляду (контролю)\~ПЗФ,\~лісів та\~рослинного світу\~ [PERSON] відносно [PERSON] було складено протокол про адміністративне правопорушення № 014493 від 24 грудня 2021 року за незаконну порубку одного дерева породи акація (сироростуча) з діаметром пня біля шийки кореня 40 см. у полезахисній лісовій смузі, за межами населеного пункту біля с. Демівка Ольгопільської ОТГ Гайсинського району Вінницької області без дозвільних документів, за допомогою бензопили ''Світязь'' БП-45-16РВО. У відповідних графах протоколу про адміністративне правопорушення [PERSON] погодився з його змістом та затвердив це своїм підписом.(а.с.4) На підставі протоколу про адміністративне правопорушення № 014493\~від 24\~грудня 2021\~року старшим державним інспектором [PERSON] винесено постанову про накладення адміністративного стягнення № 06/383 від 28.12.2021, згідно якої [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 65-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510 грн . Суму штрафу правопорушником сплачено у добровільному порядку.(а.с.5) На місці вчинення правопорушення державним інспектором було складено польову перелікову відомість за № 1 від 24.12.2021. (а.с.7) \~ \~ \~ \~ Як вбачається з розрахунку збитків, здійсненого у відповідності з додатком № 1 до Постанови КМ України від 23 липня 2008 року № 665 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу" підготовленого старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Вінницької області Маланським С.М., своїми діями [PERSON] наніс державі збитків, заподіяних внаслідок незаконної порубки одного дерева в розмірі 9 798 гривень 67 копійок.(а.с.10) 10.02.2022 [PERSON] було направлено претензію № 598/6/22 від 10.02.2022 щодо можливості досудового врегулювання спору та сплати шкоди у добровільному порядку.(а.с.9) Однак станом на день розгляду справи порушник в добровільному порядку збитки не відшкодував. Фактичним обставинам, встановленими судом відповідають правовідносини щодо відшкодування збитків, заподіяних порушенням природоохоронного законодавства, які кваліфікуються як відносини із відшкодування позадоговірної шкоди та регулюються, зокрема Цивільним кодексом України, Лісовим кодексом України, Законом України "Про рослинний світ", Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища". Статтею 13 Конституції України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах визначених цією Конституцією. Відповідно до ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. За загальним правилом, встановленим ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно зі ст. 40 Закону України ''Про рослинний світ'' порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ, зокрема, несуть особи, винні у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу. Вповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 68, ч. 1 ст. 69 Закону України ''Про охорону навколишнього природного середовища'' підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно ч. 1 та п. 1 ч. 2 ст. 105 Лісового кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Статтею 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України ''Про практику розгляду судами справ за позовами про відшкодування шкоди'' № 6 від 27.03.1992 р. роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Вирішуючи спірні правовідносини суд враховує також, приписи Закону України ''Про охорону навколишнього природного середовища'', зокрема статті 12, 40 та 69, відповідно до яких громадяни України зобов`язані: а) берегти природу, охороняти, раціонально використовувати її багатства відповідно до вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища; б) здійснювати діяльність з додержанням вимог екологічної безпеки, інших екологічних нормативів та лімітів використання природних ресурсів; в) не порушувати екологічні права і законні інтереси інших суб`єктів; г) вносити штрафи за екологічні правопорушення; д) компенсувати шкоду, заподіяну забрудненням та іншим негативним впливом на навколишнє природне середовище (ч. 1 ст. 12 Закону). Використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: раціонального і економного використання природних ресурсів на основі широкого застосування новітніх технологій; здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища (ч. 1 ст. 40 Закону). Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі (ч. 1 ст. 69 Закону). Частиною 1 ст. 67 Лісового кодексу України встановлено, що заготівля деревини, заготівля другорядних лісових матеріалів проводиться в порядку спеціального використання лісових ресурсів. Згідно з частиною 1 ст. 69 Лісового кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно. Також, згідно зі ст. 142 Конституції України природні ресурси, які перебувають у власності територіальних громад, є складовою частиною матеріальної і фінансової основи місцевого самоврядування. На підставі статтей 47, 69 Закону України ''Про охорону навколишнього природного середовища'' для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються фонди охорони навколишнього природного середовища. Ці фонди утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, у тому числі, частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Згідно з ч. 1 ст. 69 Закону України ''Про охорону навколишнього природного середовища'' шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до ч. 3 ст. 29, ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, сплачуються у визначеному вказаними нормами співвідношенні на рахунки спеціальних фондів Державного, обласних та місцевих бюджетів в розмірах 30, 20 та 50 відсотків відповідно. Зазначена норма означає, що завдані природним ресурсам збитки сплачуються на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради в користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вищевказаному співвідношенні. Частиною 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно приписів частин 1 - 4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно частин 1 та 2 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Статтями 76-89 ЦПК України визначено поняття доказів, їх належності, допустимості, достовірності та достатності, обов`язок доказування і подачі доказів, а також підстави звільнення від доказування, порядок подачі доказів, витребування доказів та оцінки доказів. Відповідно до частин 1 та 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Частиною 6 ст. 82 ЦПК України визначено, що вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Питання відшкодування відповідачем майнової шкоди, яка була заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища не вирішено під час розгляду справи про адміністративне правопорушення. Якщо питання про відшкодування винним майнової шкоди, завданої в результаті вчинення адміністративного правопорушення не вирішено, відповідно до частини 1 або частини 2 ст. 40 КУпАП, то згідно частини 3 ст. 40 КУпАП питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. \~ \~ \~ \~Враховуючи викладене та визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає, обґрунтованою вимогу позивача про стягнення з відповідача відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок негативного впливу на навколишнє середовище в сумі 9 798 гривень 67копійок. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. При зверненні з позовом до суду, позивачем сплочено судовий збір згідно платіжної інструкції № 536 від 12 грудня 2023 року в сумі 2 684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) гривні, який відповідно до ст.141 ЦПК України,\~ підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved