Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-25 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. В позовній заяві викладено наступну позицію. [INFO] померла баба позивача [PERSON] .. Після її смерті відкрилася спадщина до складу якої входить земельна ділянка площею 1,9543 га на території колишньої Малокрушлинецької сільської ради, а також житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами. [INFO] помер батько позивача [PERSON] .. Після смерті батька позивач почав оформлювати свої спадкові права, про написав відповідну заяву в Якушинецькій сільській раді. Окрім того, зазначає, що інший спадкоємець після смерті батька, брат позивача [PERSON] подав заяву про відмову від спадщини після смерті батька. Проте, як виявилося, у батька відсутнє будь-яке спадкове майно. На час відкриття спадщини після смерті баби [PERSON] позивач перебував за межами України та вважав, що всі питання щодо спадщини після смерті баби, а матері батька, були ним вирішені. Проте, під час оформлення свої спадкових після смерті батька позивач виявив, що його баба залишила на його користь заповіт від 13.05.2014, яким все своє майно заповіла йому позивачу. Про існування даного заповіту позивачу нічого не було відомо, оскільки за життя вона йому про це не повідомляла та він вважав, що батько, як спадкоємець першої черги після смерті своєї матері, прийняв спадщину. Таким чином, встановивши, що після смерті батька не залишилося спадкового майна, а після смерті баби залишився заповіт на його користь, він звернувся до приватного нотаріуса Лукашенка В.Б. із заявою про прийняття спадщини після смерті баби в порядку спадкування за заповітом, однак нотаріусом було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку із пропуском визначеного законом строку для прийняття спадщини. Також, зазначає, що на момент відкриття спадщини після смерті баби він не проживав разом із спадкодавцем. Отже, визначений законом строк для прийняття спадщини ним було пропущено з поважних причини, адже він не був спадкоємцем першої черги після смерті баби та йому не було відомо про існування заповіту на його користь. Вирішити питання прийняття спадщини в позасудовому порядку він не має можливості, а тому просить визначити йому додатковий строк в три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини в порядку спадкування за заповітом після смерті [INFO] баби [PERSON] .. Судові витрати просив залишити за ним. Представником відповідача Вінницької міської ради Шутаком Б.І. подано відзив на позову заяву [PERSON] (а.с. 81-84), в якому викладено наступну позицію. Відповідач вважає позов [PERSON] безпідставним, необгрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню, оскільки причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно таким умовам: це обставиним або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; ця причина виникла протягом строку, який пропущено; ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування. Відповідно до матеріалів справи спадкодавець [PERSON] померла [INFO] , позивач звернувся до нотаріуса 14.12.2022. Відповідач звертає увагу на те, що в матеріалах справи міститься обгрунтована постанова нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, зокрема через те, що позивачем пропущено визначений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини та не надано доказів факту прийняття спадщини шляхом спільного проживання зі спадкодавцем за однією адресою. Посилаючись на практику Верховного Суду та на Інформаційний лист ВССУ №24-753/0/4-13 від 16.05.2013, зазначає, що необізнаність про особи про наявність спадкового майна, незнання про існування заповіту та ін. не є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини. Окрім того, позивачу було відомо про існування спадкового майна та про смерть баби [PERSON] .. Також, зазначає, що перебування за межами України не є поважною причиною поновлення пропущеного строку для прийняття спадщини. Разом із тим, позивач у визначений законом строк не звертався із заявою про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом як спадкоємець п`ятої черги. З наданих позивачем доказів не вбачається, що у позивача були перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини та вказані обставини були поважними. З огляду на викладене просить в задоволенні позову відмовити. Ухвалою суду від 27.03.2023 позовну заяву [PERSON] прийнято до розгляду та відкрито провадження, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання (а.с. 30) Ухвалою суду від 23.06.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с. 47-49). Ухвалою суду від 30.11.2023 задоволено клопотання представника позивача [PERSON] адвоката Медончак М.М. про заміну неналежного відповідача на належного, замінено неналежного відповідача Гавришівську сільську раду на належного відповідача Вінницьку міську раду; належному відповідача визначено строк для подання відзиву на позовну заяву; задоволено клопотання представника позивача про повернення до стадії підготовчого провадження; призначено підготовче засідання (а.с. 73-74). Ухвалою суду від 25.12.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с. 93). Позивач [PERSON] та його представник адвокат Медончак М.М. в судове засідання для розгляду справи по суті не з`явились. Представником позивача подано заяву, в якій позовні вимоги підтримує повністю та просить справу розглянути у її відсутність та відсутність позивача (а.с. 97). Представник відповідача Вінницької міської ради в судове засідання не з`явилися, представником [PERSON] надіслав до суду заяву, в якій просив справу розглядати у відсутність представника відповідача, в задоволенні позову просив відмовити з підстав, що викладені у відзиві на позовну заяву (а.с. 95). Підстав для відкладення розгляду справи, передбачених ст. 223 ЦПК України не вбачається, нез`явлення в судове засідання сторін, які попередньо подали до суду заяви про розгляд справи у їх відсутність, не перешкоджає вирішенню спору, а відтак судом ухвалено проводити судове засідання у відсутність сторін. Відповідно до частини другої\~статті 247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, оскільки розгляд справи відповідно до положень цього\~Кодексу\~проводиться судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі. На підставі досліджених безпосередньо у судовому засіданні доказів судом встановлено, що відповідно до копії повторного свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 7) [PERSON] померла [INFO] в смт. Тиврів Тиврівського району Вінницької області. Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] [PERSON] помер [INFO] в с. Малі Крушлинці Вінницького району Вінницької області (а.с. 8). Згідно копії Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстраацію народження відповідно до статтей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України №00039877779 від 30.05.2023 (а.с. 93) батьками [PERSON] , [INFO] , вказані [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до копії паспорта громадянина України та копії довідки про реєстрацію місця проживання [PERSON] , [INFO] , зареєстрований в [ADDRESS] з 28.10.2014 (а.с. 23, 24). З копії свідоцтва про народження позивача [PERSON] , [INFO] , вбачається, що його батьками є [PERSON] та [PERSON] (а.с. 9). З копії виписки з погосподарської книги №6 на 2011-2015 роки Малокрушлинецької сільської ради Вінницького району Вінницької області по об`єкту: [ADDRESS] щодо членів домогосподарства з реєстрацією місця проживання вбачається наступне: [PERSON] , [INFO] , пенсіонер за віком, мала у власності три земельні ділянки, вибула 04.11.2014 в смт. Тиврів; [PERSON] , [INFO] , пенсіонер, інвалід 3 групи, помер [INFO] ; [PERSON] , [INFO] , 01.10.2014 вибула в с. Якушинці; [PERSON] , [INFO] , 01.10.2014 вибув в с. Якушинці; [PERSON] , [INFO] , 01.10.2014 вибув в с. Якушинці. Право власності на житловий будинок за даною адресою (спадщина не переоформлена) не оформлено. [PERSON] згідно рішення 25 сесії 5 скликання Малокрушлинецької сільської ради від 23.09.2009 належала земельна ділянка загальною площею 0,5700 га, у тому числі: 0,2500 га для будівництва і обслуговування жилого будинку, 0,2500 га для ведення особистого селянського господарства (а.с. 16, 16-зворот, 15). Відповідно до копії Державного акта на право приватної власності на землю серії ВН №4533 [PERSON] належить земельна ділянка площею 1,9543 га на території Малокрушлинецької сільської ради цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с. 17). 24.11.2016 позивач [PERSON] подав заяву, яку посвідчено секретарем виконавчого комітету Якушинецької сільської ради Костюк К.М., про те, що [INFO] помер його батько [PERSON] , який постійно проживав в [ADDRESS] . Даною заявою [PERSON] повідомив, що спадщину після смерті батька він приймає та просить видати йому свідоцтво про право на спадщину за законом на майно (а.с. 10). Також, 24.11.2016 [PERSON] подав заяву, яку посвідчено секретарем виконавчого комітету Якушинецької сільської ради [PERSON] , про те, що [INFO] помер його батько [PERSON] , який постійно проживав в [ADDRESS] . Даною заявою [PERSON] повідомив, що він відмовляється від належної йому частки спадкового майна за законом, яке залишилося після смерті [INFO] батька [PERSON] , на користь сина померлого [PERSON] (а.с. 11). З копії заповіту від 13.05.2014, посвідченого секретарем Малокрушлинецької сільської ради Вінниького району Вінницької області Матвійчук В.В., вбачається, [PERSON] все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, а також все те, що буде їй належати на день смерті і на що вона за законом матиме право заповіла своєму онукові [PERSON] (а.с. 12). 14.12.2022 позивач [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Лукашенка В.Б. із заявою, в якій вказав, що [INFO] померла його баба [PERSON] , після смерті якої залишився заповіт від 13.05.2014 на його користь, а тому провис видати йому свідоцтво про право на спадщину за заповітом (а.с. 13). Постановою приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Лукашенка В.Б.№268/02-31 від 14.12.2022 позивачу [PERSON] відмовлено у вчиненні нотаріальної дії видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [INFO] його баби [PERSON] , оскільки спадкоємцем було пропущено шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини та не надано доказів факту прийняття спадщини шляхом спільного проживання з померлою за однією адресою (а.с. 14). Установленим судом обставинам відповідають цивільні правовідносини, пов`язані зі спадкуванням, які регулюються Цивільним кодексом України (далі ЦК України). Статтею 1217 ЦК України\~передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно із частиною першою\~статті 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Частиною першою\~статті 1270 ЦК України\~визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272\~ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо:\~у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини суд визнав поважними. Законодавство не встановлює конкретний перелік поважних причин пропуску строку на подачу заяви про прийняття спадщини та такі причини оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи. Головною ознакою поважних причин є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини. Згідно п. 24\~Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Верховний Суд у постанові від 26.06.2019 (справа № 565/1145/17)\~зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Такий правовий висновок висловлений також Верховним Судом України у постанові від 13.03.2020 № 314/2550/17. Верховний Суд у постанові від 13.12.2023 по справі №344/4418/22 висловив таку правову позицію «…У випадку, якщо б позивач не був спадкоємцем першої черги, він дійсно не мав би підстав звертатися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини,\~аж доки б не дізнався про існування заповіту і така обставина могла бути підставою для подання заяви про надання додаткового строку.». Предметом даного спору є встановлення додаткового строку для прийняття спадщини позивачеві, оскільки останній після смерті своєї баби [PERSON] , будучи її спадкоємцем за заповітом, пропустив строк для прийняття спадщини. Як встановлено судом, позивач [PERSON] , будучи спадкоємцем за заповітом після смерті своєї баби [PERSON] , не знав про його існування. Натомість, вважав, що спадщину після смерті [PERSON] прийняв її син, а його батько, [PERSON] , який був спадкоємцем першої черги після смерті своєї матері, тому не звертався до нотаріуса з відповідною заявою протягом визначеного законом строку, оскільки не був спадкоємцем першої черги після її смерті. Проте, батько позивача [PERSON] спадщину після смерті матері [PERSON] не прийняв, оскільки не подавав відповідної заяви до нотаріуса, а також не проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. З огляду на вищевикладене, суд не бере до уваги заперечення відповідача проти позову, що викладені у відзиві. Таким чином, суд вважає, що існують підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Оцінюючи пропуск строку позивачем, суд враховує принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободта статті 1 Першого протоколу до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також загальні засадами цивільного законодавства: неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених\~Конституцією України\~та законом; справедливість, добросовісність та розумність. Враховуючи викладене, оцінивши докази, суд дійшов висновку, що позивач з поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини після смерті баби [PERSON] , а тому позов підлягає задоволенню. Понесені позивачем судові витрати слід залишити за позивачем, відповідно до висловленої ним позиції у позовній заяві. Відповідно до ст.ст. 1216, 1217, 1220, 1221, 1222, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України,

Outcome: approved