Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-17 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до відповідача про зняття арешту з майна. Свої вимоги позивач мотивує тим, що вона є власником 1/3 частини квартири [ADDRESS] . Співвласниками квартири в рівних долях є її син [PERSON] , який помер [INFO] , та [PERSON] . Спадкоємцем [PERSON] є його син - неповнолітній [PERSON] , [INFO] , опікуном якого вона є. Як зазначає позивач, маючи намір отримати спадок, вона звернулась до державного нотаріуса та отримала постанову про відмову у видачі свідоцтва про спадщину за законом, оскільки 27.11.2008 року було зареєстровано арешт нерухомого майна спадкодавця, накладений відповідачем. Рішенням Деснянського районного суду м.Києва у справі № 754/6549/23 від 27.07.2023 року було зобов`язано відповідача виключити у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень запис про обтяження (арешт нерухомого майна) № 8235233 від 27.11.2008 року. Проте, нотаріусом було з`ясовано, що у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно у спеціальному розділі є запис з реєстраційним номером обтяження 8589713 (спеціальний розділ) по виконавчому провадженню № [NUMBER] від 30.01.2015 року. Посилаючись на викладені обставини, а також на те, що іншим шляхом арешт зняти неможливо, а його наявність перешкоджає в реалізації спадкових прав неповнолітньої дитини, позивач просить задовольнити її вимоги. Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва від 25.12.2023 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явилась, надавши суду заяву, в якій позовні вимоги підтримує та просить розглядати справу в її відсутність, проти винесення заочного рішення суду не заперечує. Представник відповідача, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, правом на подання відзиву не скористався. За даних обставин суд вважав за можливе провести заочний розгляд справи за правилами Глави 11 Розділу ІІІ ЦПК України, оскільки заперечення представника позивача проти заочного розгляду справи відсутні. Третя особа, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилась, у листі просить розглядати справу в її відсутність. Враховуючи обставини справи, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність сторін на підставі наявних доказів. Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з"явились, відповідно до ст.247 ч.2 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази, судом встановлено наступне. Як встановлено і вбачається з матеріалів справи, [INFO] помер син позивача - [PERSON] , що підтверджується відповідними свідоцтвами про народження та смерть. Спадкоємцями після смерті [PERSON] є позивач та неповнолітній син померлого - [PERSON] , [INFO] . Розпорядженням Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації від 21.10.2013 року № 599, [PERSON] , [INFO] , надано статус дитини, позбавленої батьківського піклування. Розпорядженням Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації від 01.11.2013 року № 632, призначено позивача опікуном над малолітнім онуком, дитиною, позбавленою батьківського піклування, [PERSON] , [INFO] , його житлом і майном. Постановою державного нотаріуса П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори від 08.05.2023 року [PERSON] , яка діє від свого імені та як опікун малолітнього [PERSON] було відмовлено у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на її ім`я та на ім`я малолітнього [PERSON] , в рівних частках кожному, після померлого, [INFO] її сина та батька малолітнього [PERSON] - [PERSON] , на 1/3 частину квартири [ADDRESS] через наявність арешту всього нерухомого майна спадкодавця. Рішенням Деснянського районного суду м.Києва у справі № 754/6549/23 від 27.07.2023 року знято арешт з майна [PERSON] , накладеного на підставі постанови ВП № [NUMBER] про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 02.10.2017 року, виданої Деснянським районним відділом державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві, а також зобов`язано Деснянський відділ державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) вилучити у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень запис про обтяження (арешт нерухомого майна) номер 8235233 від 27.11.2008 року. Вказаним рішенням також встановлено, що 30.01.2015 року державним виконавцем ВДВС Деснянського РУЮ у м. Києві в рамках виконавчого провадження № [NUMBER] було винесено постанову про арешт всього майна боржника [PERSON] та оголошено заборону на його відчуження. Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, 03.02.2015 року зареєстровано обтяження за № 8589713 щодо майна [PERSON] на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження № [NUMBER], виданої 30.01.2015 року ВДВС Деснянського РУЮ у м.Києві. Згідно зі ст.1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Відповідно до ч.1 ст.319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно з приписами ч.ч.1, 2 ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не можу бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Нормами статті 391 ЦК України, передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Як встановлено в судовому засіданні, арешт на спірну квартиру було накладено органом виконавчої служби у 2015 році після смерті боржника, виконавчих проваджень щодо [PERSON] не здійснюється, а відтак потреби в арешті не існує. На теперішній час наявність цього обтяження (арешту) квартири перешкоджає позивачу у реалізації спадкових прав неповнолітнього сина [PERSON] - [PERSON] , [INFO] . Звільнити майно з-під арешту в іншому порядку неможливо. Таким чином, аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд приходить до висновку про те, що підстав для накладення арешту на майно спадкодавця [PERSON] на даний час не існує, а наявність накладеного обтяження майна порушує права неповнолітньої дитини, що дає підстави для задоволення позову, оскільки іншим шляхом відновити порушені права неможливо. На підставі викладеного,

Outcome: approved