Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-20 00:00:00

ТОВ «УКРКРЕДИТ ФІНАНС» звернулося з позовом до\~ [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором, мотивуючи його тим, що 11 липня 2022 року між ТОВ «УКРКРЕДИТ ФІНАНС» та [PERSON] \~за допомогою веб-сайту (https://creditkasa.com.ua) який є сукупністю інформаційних та телекомунікаційних систем ТОВ«УКР КРЕДИТФІНАНС», в рамках якої реалізуються технології обробки інформації з використанням технічних і програмних засобів і які у процесі обробки інформації діють як єдине ціле, було\~укладено електронний договір про відкриття кредитної лінії №1066-1685, відповідно до умов якого позивач надав відповідачу кредит в розмірі 6 000 гривень на строк 300 днів, із заявленим строком 14 днів, із зниженою ставкою 2,50 % в день, стандартна ставка 3,00 % в день. Відповідач не виконала взяті на себе зобов`язання за кредитним договором належним чином, внаслідок чого станом на 22 серпня 2023 року у неї утворилась заборгованість у розмірі 57 360,00 грн., що складається з 6 000 грн. простроченої заборгованості за кредитом, 51 360,00 грн. простроченої заборгованості за нарахованими процентами. Враховуючи викладене позивач просив стягнути з відповідача на його користь 57 360,00 грн. заборгованості за кредитом та 2 147,20 грн. судового збору. Заочним рішенням Мурованокуриловецького районного суду Вінницької області від 12.12.2023 позов було задоволено. Стягнуто з [PERSON] загальну суму заборгованості за Кредитним договором №1066-1685 від 11 липня 2022 року в розмірі 57\~360 гривень, а також витрати по сплаті судового збору в сумі 2\~147 гривень 20 копійок. 05 лютого 2024 року відповідачем [PERSON] подано заяву про перегляд заочного рішення. Ухвалою суду від 13.02.2024 поновлено\~ [PERSON] строк звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення у справі. 27 лютого 2024 року ухвалою суду заочне рішення скасоване, вирішено питання про доцільність розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін з роз`ясненням порядку та строку подачі відзиву на позов та відповіді на відзив. Розгляд справи вирішено проводити в спрощеному позовному провадженні з повідомленням (викликом) сторін. У судове засідання представник позивача не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи (а.с.36). Відповідач [PERSON] також в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі, повністю підтримала подану нею заяву про перегляд заочного рішення з підстав у ній викладених (а.с.39). Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного. Так, судом встановлено, що 11 липня 2022 між ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» та [PERSON] за допомогою Веб-сайту (https://creditkasa.ua), який є сукупністю інформаційних та телекомунікаційних систем ТОВ «Укр Кредит Фінанс» укладено електронний договір про відкриття кредитної лінії №1066-1685. Даний договір підписаний відповідачем за допомогою електронного підпису одноразовим ідентифікатором А986. У відповідності до ч. 1 ст. 13 ЗУ «Про споживче кредитування», договір був укладений в письмовій формі у вигляді електронного документа, створеного згідно з вимогами, визначеними ЗУ «Про електронні документи та електронний документообіг», а також з урахуванням особливостей, передбачених ЗУ «Про електронну комерцію». Договір та Правила разом складають єдиний договір та визначають усі істотні умови Договору та надання кредиту. Укладаючи кредитний договір, позичальник підтвердила, що попередньо уважно ознайомилася з правилами на веб-сайті кредитодавця, повністю розуміє всі їх умови, зобов`язується та погоджується неухильно дотримуватись договору, а тому добровільно та свідомо укладає договір та бажає настання правових наслідків, обумовлених ним. У свою чергу, кредитодавець відкрив кредитну лінію для позичальника шляхом надання позичальнику грошових коштів у розмірі 6000,00 грн. на умовах строковості, зворотності, платності для задоволення особистих потреб позичальника, а останній зобов`язався повернути кредит не пізніше останнього дня строку кредитування та сплатити нараховані кредитодавцем проценти за користування кредитом у порядку, передбаченому цим договором (п.п. 2.2 п. 2 договору про відкриття кредитної лінії). Згідно з п.п. 4.2 п. 4 договору про відкриття кредитної лінії, кредит надається позичальнику шляхом безготівкового переказу грошової суми, вказаної у п. 4.1. цього договору, на банківський рахунок позичальника шляхом використання вказаних позичальником реквізитів електронного платіжного засобу. Кредит вважається наданим позичальнику з моменту списання грошових коштів з банківського рахунку кредитодавця за належними реквізитами для їх наступного зарахування на електронний платіжний засіб, зазначений позичальником при оформленні кредиту. ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» виконало взяті на себе зобов`язання в повному обсязі, надавши відповідачу кредит, відповідно до умов укладеного кредитного договору. Даний факт стверджується довідкою про перерахування суми кредиту №1066-1685 від 11.07.2022. Видача кредитних коштів здійснювалася за допомогою системи LIQPAY, платіж № 2029070289 від 11.07.2022 (а.с. 19). \~ \~ \~ \~Відповідно до п.п. 4.8 п. 4 договору про відкриття кредитної лінії, строк кредитування встановлено у 300 календарних днів з моменту перерахування кредиту позичальнику. Дата повернення кредиту 07.05.2023. Однак [PERSON] , всупереч умовам кредитного договору порушила взяті на себе зобов`язання, не повернула у повному обсязі кредитні кошти позивачу, після спливу строку, встановленого в договорі. Відповідно до\~ст. 1046 Цивільного кодексу України\~за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Відповідно до\~ст. 526 Цивільного кодексу України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 629 Цивільного кодексу України\~визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Із розрахунку заборгованості вбачається, що за кредитним договором встановлювалося два типи періоду заборгованості - активний у період з 11.07.2022 року по 24.07.2022 року, та прострочений у період з 25.07.2022 року по 22.08.2023 року. Станом на 22.08.2023 року заборгованість становить 57\~360 гривень та складається із: заборгованість за кредитом 6000 гривень; простроченої заборгованості за нарахованими процентами 51\~360 гривень. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] , визнає факт отримання та не повернення кредитних коштів від ТОВ «Укр Кредит Фінанс» у розмірі 6000 гривень згідно договору №1066-1685 від 11 липня 2022 року, однак не визнає правомірність нарахування процентної ставки за користування кредитом, оскільки вони, на її думку, є несправедливими у розумінні\~ст.18 Закону України «Про захист прав споживачів». Суд погоджується із вищенаведеним твердженням відповідача з огляду на наступні обставини та норми права: Виходячи з мети законодавчого захисту прав споживача як більш вразливої та незахищеної сторони у договорі (в якому одна сторона є фахівець, а інша - ні), закон має на меті захистити право споживача бути обізнаним з умовами договору, що укладається, на зрозумілій для нього мові, коротко і прозоро, без прихованих невигідних для нього наслідків та умов, з метою уникнення ситуації, коли для належного розуміння договору та його умов споживач мав би детально аналізувати об`ємний матеріал, і з метою уникнення викривлення дійсного волевиявлення позичальника-споживача. Відповідно до ч.1, 3\~ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до п. 4.6 договору про відкриття кредитної лінії № 1066-1685 від 11 липня 2022 року нарахування процентів за користування Кредитом здійснюється на залишок неповерненої суми Кредиту за кожен день користування Кредитом, починаючи з дня видачі Кредиту до дати фактичного повернення всієї суми Кредиту, за наступною ставкою: Стандартна процентна ставка становить 3.00% за кожен день користування Кредитом (вказана процентна ставка застосовується протягом всього строку дії цього Договору, за виключенням строку використання права користування Кредитом за Зниженою та/або Пільговою ставкою). Позичальник за умови дотримання вимог, передбачених п. 5.5 цього Договору, користується програмами лояльності Кредитодавця та сплачує проценти за користування Кредитом за наступною ставкою: Пільгова процентна ставка становить 2,50 % за кожен день користування Кредитом протягом першого Базового періоду, яка надається Кредитодавцем виключно як знижка на користування Кредитом та є заохоченням Позичальника пробувати скористатися послугами Кредитодавця. Якщо вказаний в цьому абзаці п.4.6 Договору розмір Пільгової процентної ставки дорівнює розміру Зниженої процентної ставки, вказаному в наступному абзаці п.4.6 Договору, зазначене означає, що можливість сплати процентів за користуванням Кредитом за Пільгової процентною ставкою цим Договором не передбачена (не була надана Позичальнику). Знижена процентна ставка становить 2.50 % за кожен день користування Кредитом (окрім першого Базового періоду), яка надається Кредитодавцем виключно як знижка на користування Кредитом та є заохоченням Позичальника до сумлінного виконання умов Договору. Реальна річна процентна ставка на дату укладення цього Договору складає один мільйон сто тридцять дев`ять тисяч дев`ятсот шістдесят п`ять цілих нуль сотих відсотки (п. 4.9). Орієнтовна загальна вартість Кредиту на дату укладення Договору (за весь Строк кредитування) складає: 60\~000 гривень та включає в себе: суму Кредиту та проценти за користування Кредитом 54\~000 гривень (п. 4.10). Вбачається, що вказані умови є суперечливими, а також несправедливими у розумінні статті 18 Закону України «Про захист прав споживачів». Так, відповідно до статей\~11,\~18 Закону України «Про захист прав споживачів»\~до договорів зі споживачами про надання споживчого кредиту застосовуються положення цього\~Закону\~про несправедливі умови в договорах, зокрема про встановлення вимоги щодо сплати споживачем непропорційно великої суми компенсації (понад п`ятдесят відсотків вартості продукції) у разі невиконання ним зобов`язань за договором. Продавець (виконавець, виробник) не повинен включати в договори зі споживачем умови, які є несправедливими. Умови договору є несправедливими, якщо всупереч принципу добросовісності його наслідком є істотний дисбаланс договірних прав та обов`язків за шкоду споживача. У частинах першій, третій\~статті 509 ЦК України\~вказано, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. У даному випадку договірні правовідносини виникли між банком та фізичною особою - споживачем банківських послуг (частина перша\~статті 11 Закону України від 12 травня 1991 року № 1023-XII «Про захист прав споживачів»). Конституційний Суд України у рішенні за конституційним зверненням щодо офіційного тлумачення положень другого речення преамбули\~Закону України від 22 листопада 1996 року №543/96-В "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань"\~від 11 липня 2013 року у справі №1-12/2013 зазначив, що з огляду на приписи частини четвертої\~статті 42 Конституції України\~участь у договорі споживача як слабшої сторони, яка підлягає особливому правовому захисту у відповідних правовідносинах, звужує дію принципу рівності учасників цивільно-правових відносин та свободи договору, зокрема у договорах про надання споживчого кредиту. З урахуванням основних засад цивільного законодавства та необхідності особливого захисту споживача у кредитних правовідносинах, Велика Палата Верховного Суду зауважує, що пересічний споживач банківських послуг з урахуванням звичайного рівня освіти та правової обізнаності, не може ефективно здійснити свої права бути проінформованим про умови кредитування за конкретним кредитним договором, який укладений у вигляді заяви про надання кредиту та Умов та правил надання банківських послуг, оскільки Умови та правила надання банківських послуг це значний за обсягом документ, що стосується усіх аспектів надання банківських послуг та потребує як значного часу, так і відповідної фахової підготовки для розуміння цих правил тим більше співвідносно з конкретним видом кредитного договору. Вищенаведене узгоджується з положеннями Резолюції Генеральної Асамблеї ООН від 09.04.1985 року №39/248 "Керівні принципи для захисту інтересів споживачів", в якій зазначено наступне: визнаючи, що споживачі нерідко перебувають у нерівному становищі з точки зору економічних умов, рівня освіти та купівельної спроможності, принципи захисту інтересів споживачів мають, зокрема, за мету сприяти країнам у боротьбі зі шкідливою діловою практикою усіх підприємств на національному та міжнародному рівнях, яка негативно позначається на споживачах. При цьому, суд бере до уваги правову позицію, сформовану Великою Палатою Верховного Суду у Постанові від 18.03.2020 року по справі № 902/417/18. У вказаній постанові вирішуючи питання щодо можливості зменшення судом розміру процентів річних, що підлягають стягненню з боржника за прострочення грошового зобов`язання, Велика Палата Верховного Суду зазначає, що з огляду на компенсаційний характер заходів відповідальності у цивільному праві, виходячи з принципів розумності, справедливості та пропорційності, суд за певних умов може зменшити розмір як неустойки, штрафу, так і процентів річних. Отже, з урахуванням конкретних обставин справи, які мають юридичне значення, та, зокрема, зазначених вище критеріїв, суд може зменшити загальний розмір відсотків річних як відповідальності за час прострочення грошового зобов`язання. Суд вважає, що встановлення сторонами договору розміру відсотків за несвоєчасно виконані зобов`язання за кожен день прострочення, що в результаті становить 51 360 гривень, є несправедливим у розумінні\~статті 18 Закону України «Про захист прав споживачів», суперечить принципам розумності та добросовісності, є наслідком дисбалансу договірних прав та обов`язків на шкоду позичальника, як споживача послуг банку, оскільки встановлює вимогу щодо сплати непропорційно великої суми компенсації у разі невиконання нею зобов`язань за кредитним договором. Таким чином,\~при проведенні\~правового аналізу\~даної ситуації,\~співставленні сукупності\~з`ясованих\~обставин,\~що свідчать\~про наявність\~підстав для\~зменшення суми\~відсотків з\~метою дотримання\~принципу збалансованості\~інтересів сторін,\~враховуючи добросовісну\~поведінку відповідача,\~яка все\~ж вносила\~кошти на\~погашення \~заборгованості, а також те, що позивачем не надано доказів понесення збитків у зв`язку із таким простроченням, суд вважає справедливим, пропорційним і таким, що відповідатиме обставинам цієї справи стягнути з [PERSON] суму заборгованості за нарахованими відсотками в розмірі 18000 гривень. У зв`язку з цим, позов підлягає частковому задоволенню, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню заборгованість за кредитним договором в розмірі 24 000 гривень, з яких 6 000 гривень заборгованість по тілу кредита та 18 000 гривень заборгованість по відсоткам. Крім того, відповідно до ч. 1\~ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача пропорційно розміру задоволених позовних вимог слід стягнути 898 гривень 41 копійку судових витрат. На підставі викладеного та

Outcome: partial