Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-26 00:00:00

позивач [PERSON] звернувся до суду з вищезазначеним позовом, який мотивує тим, що 21 червня 1997 року між ним та відповідачем зареєстровано шлюб у Відділі записів актів громадянського стану Перечинської районної державної адміністрації, актовий запис № 25. Протягом останніх шести років сімейне життя і збереження шлюбу неможливе, суперечить його інтересам. Від даного шлюбу мають доньку [PERSON] , 2005 року народження, яка проживає з відповідачем. Оскільки спільного господарства вони не ведуть, примирення між ними є неможливим, а шлюб носить лише формальний характер, тому просить такий розірвати. Ухвалою судді Валківського районного суду Харківської області від 27 грудня 2023 року цивільну справу № 615/2415/23 за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу передано на розгляд за підсудністю до Перечинського районного суду Закарпатської області. Двадцять четвертого січня 2024 року вказана справа надійшла на адресу Перечинського районного суду та згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим-суддею у ній визначено суддю Ганька І.І. Ухвалою судді Перечинського районного суду Закарпатської області від 29 січня 2024 року прийнято подану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у даній цивільній справі, постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження, відтак призначено судове засідання для розгляду справи по суті та визначено відповідачу строк для подачі відзиву на позовну заяву.\~\~ У судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, подав заяву про проведення розгляду справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив такі задовольнити.\~\~ Відповідач [PERSON] у судове засідання також не з`явилася, однак подала заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги визнала у повному обсязі та не заперечила проти їх задоволення, при цьому просила строк на примирення не надавати та після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « [PERSON] ».\~ Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Суд встановив, що 21 червня 1997 року у Відділі записів актів громадянського стану Перечинської районної державної адміністрації було зареєстровано шлюб між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , актовий запис № 25 (а. с. 5). Донька подружжя [PERSON] від даного шлюбу [PERSON] , [INFO] , на час розгляду справи досягла повноліття (а. с. 6). Також встановлено, що подружнє життя у сторін не склалося, разом вони не проживають та не ведуть спільного господарства. Питання розірвання шлюбу сторонами обдумане, відповідач позовні вимоги визнала, тому строк для примирення подружжю не надавався. Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» при розгляді справ українські суди повинні застосовувати Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Згідно ст. 5 «Рівноправність подружжя» Протоколу № 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (Конвенцію ратифіковано Законом України №475/97-ВР від 17 липня 1997 року) кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання. Стаття 51 Конституції України передбачає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Аналогічні приписи викладені у ст. 24 СК України, у якій, крім іншого передбачено, що примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Згідно ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Враховуючи, що подальше спільне життя подружжя і збереження їх шлюбу буде суперечити інтересам кожного з них, суд вважає, що шлюб між сторонами слід розірвати. Відповідно до ч. 1 ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. За таких обставин, враховуючи, що відповідач у зв`язку з реєстрацією шлюбу із [PERSON] змінила своє прізвище, тому після розірвання шлюбу згідно ст. 113 СК України має право надалі іменуватися цим прізвищем. Судові\~ витрати\~ підлягають\~ стягненню\~ з\~ відповідача,\~ що\~ відповідає\~ положенням ст. 141 ЦПК України. На підставі наведеного та

Outcome: approved