Jurisdiction: civil
Date: 2024-04-02 00:00:00

Державна екологічна інспекція у Вінницькій області звенулася до суду з позовом до [PERSON] про стягнення шкоди, завданої державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства. У вказаній позовній заяві позивач просить суд стягнути з відповідача суму шкоди, завданої державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства, у розмірі 7 394, 18 гривень, а також витрат зі сплати судового збору у розмірі 2 684 гривень. Позовні вимоги мотивовані тим, що 30 вересня 2022 року на адресу позивача надійшли матеріали від відділення поліції №2 щодо незаконної рубки сухостійного дерева породи ясен у кількості 1 шт. з діаметром пня 50 см в полезахисній смузі, яка розташована на території громади Хмільницького району Вінницької області для прийняття рішення за належністю. З наданих матеріалів встановлено, що незаконну порубку здійснено відповідачем у справі 18 вересня 2022 року без дозвільних документів за допомогою бензопили марки "Forze". Враховуючи зазначене, державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Вінницької області Зарванським В.Г. складено протокол № 014899 від 31 жовтня 2022 року про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] . У подальшому, постановою про накладення адміністративного стягнення № 06/083 від 31 жовтня 2022 року, [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 65-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 510 гривень. Штраф за адміністративне правопорушення [PERSON] сплатив добровільно. Внаслідок незаконної рубки сухостійного дерева відповідач наніс державі шкоду в розмірі 7 394,18 гривень. Однак, вказана шкода [PERSON] не сплачена в добровільному порядку та залишається не відшкодованою, що стало підставою для звернення до суду з даним позовом. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26 грудня 2023 року дану справу було передано для розгляду судді Щербі Н.Л. Ухвалою суду від 05 січня 2024 року в даній справі відкрито провадження та вирішено розгляд справи провести у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. У судове засідання представник позивача Державної екологічної інспекції у Вінницькій області не з`явився, до суду надав заяву, в якій позовні вимоги підтримав, просив розгляд справи провести без його участі. У судове засідання відповідач [PERSON] , будучи належним чином повідомленим про розгляд справи шляхом розміщення оголошення веб-порталі судової влади України, повторно не з`явився. Будь-яких заяв чи клопотань на адресу суду не надходило. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст.\~247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, доходить до висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що на підставі складеного протоколу № 014899 від 31 жовтня 2022 року по факту незаконної рубки сухостійного дерева породи ясен у кількості 1 шт. з діаметром пня 50 см в полезахисній смузі, яка розташована на території громади Хмільницького району Вінницької області, державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Вінницької області Зарванським В.Г. було винесено постанову про накладення адміністративного стягнення № 06/083, відповідно до якої [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмір 510 гривень. Квитанцією від 01 листопада 2022 року підтверджується факт сплати [PERSON] штрафу у розмірі 510 гривень за вчинене адміністративне правопорушення. Відповідно до розрахунку розміру лісопорушення та заподіяної ним шкоди у відповідності з протоколом про адміністративне правопорушення № 014899 від 31 жовтня 2022 року за незаконну порубку сухостійного дерева, шкода завдана державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства, становить 7 394, 18 гривень. 28 листопада 2022 року за вих. № 3640/6/22 на адресу [PERSON] Державна екологічна інспекція у Вінницькій області надіслала лист - претензію про добровільну сплату останнім шкоди, заподіяної державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства, у розмірі 7 394, 18 гривень. Згідно зі ст. 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно ст. 16 ЦК України, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, відшкодування збитків. Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) витрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно - соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і не використовувані в економіці в даний період (земля, надра, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Згідно зі ст. 13 Конституції України, ст. 7 Лісового кодексу України ліси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника на ліси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України. Ліси можуть перебувати в державній, комунальній та приватній власності. Суб`єктами права власності на ліси є держава, територіальні громади, громадяни та юридичні особи. Відповідно до ст. 8 Лісового кодексу України та ст. 84 Земельного кодексу України, у державній власності перебувають усі ліси та землі України, крім лісів та земель, що перебувають у приватній та комунальній власності. Право державної власності на ліси та землю набувається і реалізується державою в особі Кабінету Міністрів України, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій відповідно до закону. Згідно з пунктом 5 розділу VIII «Прикінцеві положення» Лісового кодексу України, до одержання в установленому порядку державними лісогосподарськими підприємствами державних актів на право постійного користування земельними лісовими ділянками, документами, що підтверджують це право на раніше надані землі, є планово-картографічні матеріали лісовпорядкування. Відповідно до п. 2 Порядку видачі спеціалізованих дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 № 761 лісорубний або лісовий квиток є основним документом, на підставі якого: здійснюється спеціальне використання лісових ресурсів; ведеться облік дозволених до відпуску запасів деревини та інших продуктів лісу, встановлюються строки здійснення лісових користувань та вивезення заготовленої продукції, строки і способи розчищення лісосік від порубкових решток, а також облік природного поновлення лісу, що підлягає збереженню, ведеться облік плати, нарахованої за використання лісових ресурсів. Статтею 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог. Згідно зі ст. 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають, зокрема, відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Відповідно до ч. ч.1, 4, 5 ст. 68, ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно з ч. 1 та п. 1 ч. 2 ст. 105 Лісового кодексу України, порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Згідно з ч. 6 ст. 82 Цивільного процесуального кодексу України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Постанова про притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності за ст. 65-1 КУпАП є чинною та ніким не оскаржена, тому на підставі ч.6 ст.82 ЦПК України суд вважає, що наведені у цій постанові обставини та винуватість відповідача у незаконній порубці сухостійного дерева породи ясен у кількості 1 шт. з діаметром пня 50 см є доведеними і додатковому доказуванню не підлягають. Розмір заподіяної шкоди навколишньому природному середовищу внаслідок такої незаконної порубки становить 7\~394,18 гривень, що доводиться відповідним розрахунком, складеним у відповідності до додатку №1 до постанови Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року №665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу». Відповідачем зі своєї сторони розрахунки сум заподіяної шкоди не оспорені та не спростовані, як і інші встановлені по справі фактичні обставини. Окрім того, представником позивача в судовому засіданні доведено обґрунтованість заявлених позовних вимог належними та допустимими доказами, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі. При вирішенні питання про розподіл судових витрат, суд керується положеннями ст. 141 ЦПК України, відповідно до яких судовий збір в розмірі 2 684 гривень, сплачений позивачем, слід стягнути з відповідача на користь позивача. На підставі викладеного,

Outcome: approved