Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-24 00:00:00

\~ \~ \~ \~Представник позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія» «Ріальто» звернувся до суду з позовом в якому просить суд стягнути з відповідача [PERSON] заборгованість за кредитним договоромпонесені, судові витрати по сплаті судового збору і витрати за надання правової допомоги в сумі 9 000.00 грн.В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що відповідно до укладеного договору № 210108-32560-1 від 08.01.2021, укладеного між ТОВ «Фінансова компанія «Фінанс Іновація» та [PERSON] , відповідач отримала кредит у розмірі 4000.00 грн., строком на 30 днів, шляхом переказу на її кредитну картку, емітовану АТ КБ «ПРИВАТБАНК», зі сплатою відсотків за користування та 1,6% від суми кредиту за кожен день користування та 3,5% від залишку залишку суми кредиту за кожен день прострочення терміну повернення кредиту.Кредитний договір укладений в електронній формі, що прирівнюється до письмової форми договору з усіма правовими наслідками невиконання зобов`язання. 01.07.2021 між ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ФІНАНС ІНОВАЦІЯ» та ТОВ «ФК РІАЛЬТО» укладений договір відступлення права вимоги №01/07/2021-Р/М від 01.07.2021, відповідно до якого право вимоги за договором №210108-32560-1 від 08.01.2021перейшло до ТОВ «ФК «РІАЛЬТО».У зв`язку з зазначеним порушенням зобов`язань заборгованість за договором №210108-32560-1 станом на 26.09.2023 становить 20520,00 грн., яка складається із заборгованості за кредитом у розмірі 4000,00 грн., 1920,00 грн. заборгованості за нарахованими процентами відповідно до п. 1.2 кредитного договору за ставкою 1.6% за кожен день користування кредитом за період з 08.01.2021 по 07.02.2021 (включно), 14\~600,00 грн. заборгованість за нарахованими процентами відповідно до п. 3.3. кредитного договору за ставкою 3.5% від суми несвоєчасного повернутого кредиту за кожен день прострочення за період з 08.02.2021 по 07.06.2021 (включно), в відповідно до ч. 2\~ст. 625 ЦК України.При цьому нарахування процентів за договором №210108-32560-1 від 08.01.2021 зупинено 07.06.2021 відповідно до п. 4.6 Правил.Кредитодавець свої зобов`язання за укладеним договором виконав. Проте відповідач не виконала свої зобов`язання, не сплатила основну заборгованість та не сплатила проценти за користування кредитом.Відповідач ухиляється від виконання зобов`язання і заборгованість за кредитним договором не погашає, що є порушенням законних прав позивача, що й стало підставою звернення до суду. Ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 27.12.2023 прийнято позовну заяву, відкрито провадження та призначено цивільну справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження (а.с. 90). Представник позивача у судове засідання не з`явився, надав суду клопотання, яким просив розглядати справу за його відсутності, проти винесення судом заочного рішення не заперечує (а.с. 3). Відповідач в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи була неодноразово повідомлена у встановленому законом порядку, а саме направленням на адресу проживання судових повісток, а також шляхом опублікування повідомлення на офіційному веб-порталі «Судова влада України». Будь яких заяв про відкладення розгляду справи до суду не надходило. Відповідно до\~ст. 247 ЦПК України\~в зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 4\~ст. 223 ЦПК України\~у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). \~ \~ \~ \~ Згідно ч. 1\~ст. 280 ЦПК України\~суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не надав відзив та позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних обставин. Судом встановлено, що 08.01.2021 між ТОВ «Фінансова компанія «Фінанс Іновація» та [PERSON] , укладений кредитний договір № 210108-32560-1, відповідано до умов якого відповідач отримала кредит у розмірі 4000.00 грн., строком на 30 днів, шляхом переказу на її кредитну картку № [NUMBER] , емітовану АТ КБ «ПРИВАТБАНК», зі сплатою відсотків за користування та 1,6% від суми кредиту за кожен день користування кредитом у межах строку, визначеного в п. 1,3 вказаного договору, (а.с.11-12).Даний факт також підтверджується довідкою про перерахування грошових коштів за договором № 210108-32560-1 від 08.01.2021на умовах фінансового кредиту (а.с.13). Договір укладений в електронному вигляді шляхом реєстрації відповідача на веб-сайті в мережі Інтернет та підписання кредитного договору електронним підписом з одноразовим ідентифікатором 493359, відповідно до\~ЗУ «Про електронну комерцію», що підтверджується копією договору. Відповідно до ч.1,3,4,5,6\~ст. 11 ЗУ «Про електронну комерцію»\~пропозиція укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. Електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може включати умови, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до нього. Особі, якій адресована пропозиція укласти електронний договір (оферта), має надаватися безперешкодний доступ до електронних документів, що включають умови договору, шляхом перенаправлення (відсилання) до них. Включення до електронного договору умов, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до такого документа, якщо сторони електронного договору мали змогу ознайомитися з ним, не може бути підставою для визнання правочину нікчемним. Відповідно до ч.1,2.3\~ст. 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони.Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів. Статтею 12 ЗУ «Про споживче кредитування»\~регламентуються вимоги до підпису сторін договору. Так, згідно ч. 1 цієї статті, якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання, зокрема: електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом. Відповідно до п. 12 ч. 1\~ст. 3 ЗУ «Про споживче кредитування»\~одноразовий ідентифікатор - алфавітно-цифрова послідовність, що її отримує особа, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір шляхом реєстрації в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, що надав таку пропозицію. Одноразовий ідентифікатор може передаватися суб`єктом електронної комерції, що пропонує укласти договір, іншій стороні електронного правочину засобом зв`язку, вказаним під час реєстрації у його системі, та додається (приєднується) до електронного повідомлення від особи, яка прийняла пропозицію укласти договір. Таким одноразовим ідентифікатором є 493359, який зазначений в укладеному договорі. Відповідно судом встановлено, що відповідачка прийняла пропозицію укласти договір про надання грошових коштів в позику. Оскільки згідно з положеннями\~ст. 204 ЦК України\~закріплено презумпцію правомірності правочину. Ця презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує змінює або припиняє цивільні права та обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована. Аналогічна позиція закріплена у постанові Верховного Суду України від 30.05.2018 по справі № 191/5077/16-ц (провадження 61-17422св18). Відповідно до висновків, викладених у постановах Верховного Суду України від 09.09.2020 у справі № 732/670/19 від 23.03.2020 у справі № 404/502/18 від 07.10.2020 у справі № 127/337824/18 будь-який вид договору, який укладається на підставі Цивільного або\~Господарського кодексів України, може мати електронну форму, договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений в письмовому вигляді (ст.205,\~207 ЦК України). \~ \~ \~ \~Відповідачка не надала жодного доказу того, що нею оспорювався зазначений вище договір раніше. Крім того отримавши позовну заяву відповідачка зустрічного позову щодо оспорення зазначеного щодо його не укладення, не подала.В свою чергу позивачем надане підтвердження щодо перерахування відповідачці грошових коштів в сумі 4000.00 грн., на банківську карту, тобто виконані взяті на себе за договором зобов`язання. Відповідно до\~ст.13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У визначені\~статті 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. У відповідності до частини 1\~статті 638 ЦК України\~договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Згідно зі\~ст. 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 525 ЦК України, передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається. За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша\~статті 1054 ЦК України). За змістом ст.\~526, ч.1 ст. 530, ст.\~610\~та ч.1 ст.\~612 ЦК України\~для належного виконання зобов`язання необхідно дотримувати визначені у договорі строки (терміни), зокрема щодо сплати процентів, а прострочення виконання зобов`язання є його порушенням. Наслідки прострочення позичальником повернення позики визначено у частині другій\~статті 1050 ЦК України. Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до\~статті 1048 цього Кодексу. Згідно з положенням ч.1\~ст. 1049 ЦК України\~позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Статтею 1050 ЦК України\~встановлено, що якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до\~статті 625 цього Кодексу. За змістом ч.2 ст. 625 ЦК України\~боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням установленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Таким чином, якщо за рішенням про стягнення кредитної заборгованості чи звернення стягнення на предмет застави заборгованість за кредитним договором указана в такому рішенні у повному обсязі, кредитор має право на отримання гарантій належного виконання зобов`язання відповідно до частини другої\~статті 625 ЦК України. Тобто, проценти, що стягуються за прострочення виконання грошового зобов`язання за частиною другою\~статті 625 ЦК України\~є спеціальним видом відповідальності за таке порушення зобов`язання. На відміну від процентів, які є звичайною платою за користування грошима, зокрема за договором позики, до них застосовуються загальні норми про цивільно-правову відповідальність. Відповідно до п. 1.2. Кредитного договору, первісний кредитор нараховує відсотки за користування кредитом в розмірі 1.6% від суми кредиту за кожен день користування (а.с.11). Строк надання кредиту відповідно до п.1.3 Кредитного договору становить 30 днів(а.с.11). Відповідно до п.п. 2.4.1 кредитного договору позичальник зобов`язується у встановлений строк повернути кредит та сплатити проценти за його користування (а.с.11). \~ \~ \~ \~Згідно п. 3.3. кредитного договору, у разі порушення строків повернення кредиту встановленим п.1.3 Кредитного договору, позичальник сплачує товариству плату за неправомірне користування кредитом за процентною ставкою в розмірі 3.5% від суми несвоєчасно повернутого кредиту за кожен день користування кредитом понад строк, зазначений у п.1.3. цього договору. сторони домовились, що процентна ставка визначена в цьому пункті договору, нараховується відповідно до ч.2\~ст. 625 ЦК України, що підтверджується копією договору (а.с.11 на зворотному аркуші). \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що сторони визначили в кредитному договорі розмір процентної ставки, яка сплачується позичальником за прострочення виконання грошового зобов`язання, відповідно до ч.2\~ст. 625 Цивільного кодексу України. \~ \~ \~ \~Згідно статей\~526,\~527,\~530 ЦК України\~зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 2\~ст. 625 Цивільного кодексу України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. \~ \~ \~ \~Таким чином, п. 3.3. кредитного договору встановлено розмір процентної ставки, відповідно до ч. 2.\~ст. 625 Цивільного кодексу України, як відповідальність за порушення грошового зобов`язання. Відповідачка підписавши вищевказаний договір погодилась з його умовами, в тому числі і з визначеним розміром процентної ставки, у разі несвоєчасного повернення кредиту.Доказів того, що відповідач сплатила грошові кошти за укладеним договором про надання грошових коштів у визначений в договорі строк суду не надано. \~ \~ \~ \~Крім того, судом встановлено, 01.07.2021 між ТОВ «ФК «Фінанс Інновація» та ТОВ «ФК Ріальто» укладений договір відступлення права вимоги №01/07/2021-Р/М від 01.07.2021, відповідно до якого право вимоги за договором №210108-32560-1 від 08.01.2021 перейшло до ТОВ «ФК «Ріальто», що підтверджується копією договору (а.с.35-36). \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст. 214 ЦК України\~до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1\~ст. 215 ЦК України\~заміна кредитора у зобов`язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1,2\~ст. 516 ЦК України\~ заміна кредитора у зобов`язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом. \~ \~ \~ \~Якщо боржник не був письмово повідомлений про заміну кредитора у зобов`язанні, новий кредитор несе ризик настання несприятливих для нього наслідків. У цьому разі виконання боржником свого обов`язку первісному кредиторові є належним виконанням. \~ \~ \~ \~Відповідно до витягу з акту приймання-передачі прав № 1 від 01.07.2021 до договору відступлення прав вимоги№01/07/2021-Р/М від 01.07.2021ТОВ «ФК «Ріальто» набуло права вимоги до відповідача в сумі 20520,00 грн., яка складається із заборгованості за кредитом у розмірі 4000,00 грн.,16520,00 грн. заборгованість за нарахованими процентами відповідно до п. 1.2 кредитного договору за ставкою 1.6% за кожен день користування кредитом за період з 08.01.2021 по 1207.02.2021 (а.с.37). \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1\~ст. 513 ЦК України\~ правочин щодо заміни кредитора у зобов`язанні вчиняється у такій самій формі, що і правочин, на підставі якого виникло зобов`язання, право вимоги за яким передається новому кредиторові. \~ \~ \~ \~Договір відступлення права вимоги укладений в письмовій формі. Як вже зазначалось вище укладення договору в електронній формі, є таким, що укладений в письмовому вигляді. Відповідно і укладений з позивачем договір позики і договір факторингу укладені в простій письмовій формі. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1\~ст. 518 ЦК України\~боржник має право висувати проти вимоги нового кредитора у зобов`язанні заперечення, які він мав проти первісного кредитора на момент одержання письмового повідомлення про заміну кредитора. \~ \~ \~ \~Таким чином неповідомлення відповідача про відступлення права вимоги не є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог. Оскільки наслідком неповідомлення боржника є відповідальність нового кредитора за ризик настання несприятливих для нього наслідків і визнання виконання боржником зобов`язання первинному кредитору належним. \~ \~ \~ \~Неповідомлення боржника про заміну кредитора не тягне за собою відмову у платі новому кредиторові. А може впливати на визначення боргу перед новим кредитором у випадку проведення виконання попередньому або ж свідчити про прострочення кредитора. \~ \~ \~ \~Тобто факт неповідомлення боржника про уступку права вимоги новому кредиторові за умови невиконання боржником грошового зобов`язання не є підставою для звільнення боржника від виконання зобов`язання, не припиняє зобов`язань сторін за кредитним договором і не може бути підставою для відмови у стягненні заборгованості за кредитним договором на користь нового кредитора. \~ \~ \~ \~Таким висновок відповідає правовій позиції, що викладена у постанові Верховного Суду від 28.11.2019 у справі № 555/2428/15-ц (провадження № 61-33585св18). \~ \~ \~ \~Таким чином у позивача виникло право вимоги до відповідача за договором № 210108-32560-1 від 08.01.2021, як у правонаступника первісного кредитора. \~ \~ \~ \~На підставі вищевикладеного суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі та з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню заборгованість в загальній сумі 20520,00 грн. \~ \~ \~ \~Що стосується позовних вимог про відшкодування понесених судових витрат за надання правової допомоги в сумі 9 000.00 грн. суд виходить з наступного. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1,2.3\~ст. 133 ЦПК України\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витратина професійну правничу допомогу. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1,2. 3, 4 , 5\~ст. 137 ЦПК України\~витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. \~ \~ \~ \~Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Відповідно до ч. 4 ст.137\~ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути спів мірними із:\~\~1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);\~\~2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);\~\~3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;\~\~4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. \~ \~ \~ \~Представником позивача надано суду копію договору про надання юридичних послуг № 02/06/2022, укладений між позивачем та адвокатом Руденко К.В., копія свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, акт приймання-передачі виконаних робіт № 64/1 від 02.06.2022 з визначенням виду наданих послуг та їх вартості на загальну суму 9000.00 грн., платіжна інструкція № 382 від 12.04.2023 про перерахування грошових коштів згідно акту виконаних робіт 64/1 від 02.06.2022. \~ \~ \~ \~У постанові від 12.02.2020 року у справі № 648/1102/19 Верховний Суд зазначив, що вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд має враховувати, що розмір відшкодування судових витрат, не пов`язаних зі сплатою судового збору, не повинен бути непропорційним до предмета спору. Суд з урахуванням конкретних обставин, зокрема ціни позову, може обмежити такий розмір з огляду на розумну необхідність судових витрат для конкретної справи. Суд має застосувати положення закону про завдання та принципи цивільного судочинства, пропорційність у цивільному судочинстві, а також конкретні обставини справи, вимоги, з якими заявник звернулася до суду, їх значення для заявника. \~ \~ \~ \~При визначенні суми, що підлягає відшкодуванню судом враховується, що справа розглядалась протягом не значного періоду часу, справа не є складною. В свою чергу адвокатом зібрані всі необхідні матеріали для розгляду справи і ухвалення рішення. \~ \~ \~ \~Виходячи з вищевикладений обставин суд дійшов до висновку, що понесені позивачем витрати на правничу допомогу доведені, ці витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір є обґрунтованим та приходить до висновку, що понесені витрати за надання юридичної (правничої) допомоги підлягають стягненню з відповідача в сумі 9 000.00 грн. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1\~ст. 141 ЦПК України\~з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню 2 684.00 грн., на відшкодування понесених судових витрат по сплаті судового збору, оскільки судом ухвалюється рішення про задоволення позовних вимог. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved