Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-20 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення боргу в якому просив суд стягнути з [PERSON] на свою користь 46787,91 грн. - основного боргу та судовий збір в сумі 2684,00 грн. Свої вимоги обґрунтовує тим, що між ТОВ «Форвард Київ-Сервіс 10» та [PERSON] було укладено договір про надання послуг з утримання будинку та прибудинкової території житлового будинку по [ADDRESS] , договір комісії щодо забезпечення послугами з централізованого опалення, постачання холодної і гарячої води, послуг водовідведення та електропостачання по [ADDRESS] №2 СК оф-[ADDRESS] корпус 1 від 12.07.2017 року та договір про надання послуг з управління будинком, об`єктами благоустрою та прибудинковою територією житлового будинку, за адресою: [ADDRESS] №3 оф-[ADDRESS] корпус 1 від 12.07.2017 року. Актом прийняття-передачі в управління від 20.04.2017 (корпуси 1-5) передано в управління позивачу. Отже, позивач надає житлово-комунальні послуги, нараховує та збирає плату за житлово-комунальні послуги з мешканців квартир в період з моменту передачі будинку на управління від забудовника. Відповідач фактично користується послугами, щомісяця отримує відповідні квитанції, але оплату за житлово-комунальні послуги здійснював частково, що призвело до виникнення заборгованості. Заборгованість відповідача перед позивачем по оплаті житлово-комунальних послуг за період з 24 лютого 2019 року по 31 жовтня 2022 року становить 46787,91 грн., що підтверджується розрахунком заборгованості за житлово-комунальні послуги. Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 17.08.2023 року у справі відкрито спрощене позовне провадження. 14.11.2023 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву в якій він проти задоволення позовних вимог заперечував посилаючись на те, що у зв`язку із постійними затопленнями нежитлового приміщення, яке належить відповідачу, він був позбавлений можливості використовувати нежитлове приміщення, фактично не використовував приміщення, відповідно, послуги з охорони території, з утримання будинку та прибудинкової території житлового будинку [ADDRESS] , як власнику офісного приміщення [ADDRESS] у корпусі №1 за згаданою адресою від 12.07.2017 йому не надавались та ним не отримувалися, позивачу про цей факт було відомо. Затоплення приміщення [ADDRESS] продовжувалися і в 2022, і в 2023 роках, що дотепер унеможливлює користування відповідачем приміщенням № [ADDRESS]. Таким чином, твердження позивача про нібито отримання відповідачем належних (щомісяця) житлово-комунальних послуг за користування нежитловим приміщенням [ADDRESS] у період з 24.02.2019 по 31.10.2022 не відповідають дійсним обставинам та спростовуються зазначеним вище. Відповідачем на адресу позивача було направлено, зокрема, наступні документи: 27.02.2019 - претензію щодо неналежного надання послуг з утримання будинку та прибудинкової території по [ADDRESS] ; 07.05.2021 - заяву-претензію щодо врегулювання ситуації, пов`язаної із отриманням житлово-комунальних послуг за адресою: офісне приміщення [ADDRESS] з вимогою здійснити перерахунок суми боргу у зв`язку з тим, що відповідач з незалежних від нього причин не міг користуватися приміщенням, а послуги фактично йому позивачем не надавались. Як вбачається із розрахунку заборгованості по сплаті за житлово-комунальні послуги, наданого Позивачем, вартість таких послуг була збільшена до 40%, що передбачало внесення змін до вказаних Договорів шляхом укладення додаткової угоди. Позивачем таких додаткових угоду суду не надано. З урахуванням викладеного просив відмовити у задоволенні позову. Також, від представника відповідача надійшла заява про проведення судового засідання в спрощеного порядку з викликом сторін. 27.11.2023 року від представника позивача надійшла відповідь на відзив в якій він зазначив, що залиття приміщення власником якого є відповідач не пов`язані з фактом надання житлово-комунальних послуг, які надавалась позивачем. Згідно з кошторисом на послуги з утримання та управління нежитлових приміщень ЖК «Казка» [ADDRESS] на послуги з поточного ремонту, передбачено 0,17 грн./м.кв. Коштів на капітальний ремонт не передбачено; Проведення робіт на покрівлі та гідроізоляція фундаменту відноситься до капітального ремонту та не передбачені діючим кошторисом на послуги з утримання та управління. Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 21.03.2024 року у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін відмовлено. Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного позовного провадження учасники справи в судове засідання не викликались. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що між ТОВ «Форвард Київ-Сервіс 10» та [PERSON] було укладено договір про надання послуг з утримання будинку та прибудинкової території житлового будинку по [ADDRESS] №1 СК оф-[ADDRESS] корпус 1 від 12.07.2017 року (договір-1), договір комісії щодо забезпечення послугами з централізованого опалення, постачання холодної і гарячої води, послуг водовідведення та електропостачання по [ADDRESS] №2 СК оф-[ADDRESS] корпус 1 від 12.07.2017 року (договір-2) та договір про надання послуг з управління будинком, об`єктами благоустрою та прибудинковою територією житлового будинку, за адресою: [ADDRESS] №3 оф-[ADDRESS] корпус 1 від 12.07.2017 року (договір-3). Актом прийняття-передачі в управління від 20.04.2017 (корпуси 1-5) передано в управління позивачу. Отже, позивач надає житлово-комунальні послуги, нараховує та збирає плату за житлово-комунальні послуги з мешканців квартир в період з моменту передачі будинку на управління від забудовника. Відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах. Предметом Договору 1 є забезпечення Позивачем надання послуг з утримання житловим комплексом та об`єктами благоустрою, що розташовані на прибудинковій території та комунальних послуг, а відповідачем, в свою чергу, своєчасна оплата цих послуг на умовах договору. Пунктом 8.1 договору 1 встановлено, що розрахунковим періодом є календарний місяць. У пункті 8.2 договору 1 викладено, що оплата за надані послуги здійснюється на підставі рахунків-повідомлень, виставлених позивачем до 20 числа місяця наступного за тим, за який відповідач має здійснювати оплату. Перелік та вартість послуг, що надаються зазначено у додатку 1 до Договору 1. Предметом договору 2 є зобов`язання позивача укласти договір з виконавцями комунальних послуг, в інтересах відповідача та забезпечити перерахунок коштів, отриманих від відповідача на розрахункові рахунки відповідних виконавців послуг. Пунктом 5.2 договору 2 встановлено, що відповідач зобов`язується відшкодувати вартість фактично наданих послуг не пізніше 20 числа місяця наступного за звітних та сплачує позивачу комісійну винагороду. Предметом договору 3 є забезпечення позивачем надання послуги з управління будинком та об`єктів благоустрою, що розташовані на прибудинковій території, для забезпечення його сталого функціонування відповідно до цільового призначення, збереження його споживчих властивостей та організації забезпечення потреб власників (мешканців) окремих житлових і нежитлових приміщень у своєчасному отриманні житлово-комунальних послуг відповідної якості, а відповідачем, в свою чергу, своєчасна оплата цих послуг на умовах Договору. Пунктом 7.1 договору 3 встановлено, що розрахунковим періодом є календарний місяць. У пункті 7.2 договору 3 викладено, що оплата за надані послуги здійснюється на підставі рахунків-повідомлень, виставлених позивачем до 20 числа місяця наступного за тим, за який відповідач має здійснювати оплату. Пунктом 6.1 договору 3 встановлено вартість послуги з управління будинком. Відповідач фактично користується послугами, щомісяця отримує відповідні квитанції, але оплату за житлово-комунальні послуги здійснював частково, що призвело до виникнення заборгованості. Заборгованість відповідача перед позивачем по оплаті житлово-комунальних послуг за період з 24 лютого 2019 року по 31 жовтня 2022 року становить 46787,91 грн., що підтверджується розрахунком заборгованості за житлово-комунальні послуги. Відповідач заперечуючи проти заборгованості зазначив, що у зв`язку із постійними затопленнями нежитлового приміщення, яке належить відповідачу, він був позбавлений можливості використовувати нежитлове приміщення, фактично не використовував приміщення, відповідно, послуги з охорони території, з утримання будинку та прибудинкової території житлового будинку [ADDRESS] , як власнику офісного приміщення [ADDRESS] у корпусі №1 за згаданою адресою від 12.07.2017 йому не надавались та ним не отримувалися, позивачу про цей факт було відомо. Затоплення приміщення [ADDRESS] продовжувалися і в 2022, і в 2023 роках, що дотепер унеможливлює користування відповідачем приміщенням № [ADDRESS]. Таким чином, твердження позивача про нібито отримання відповідачем належних (щомісяця) житлово-комунальних послуг за користування нежитловим приміщенням [ADDRESS] у період з 24.02.2019 по 31.10.2022 не відповідають дійсним обставинам та спростовуються зазначеним вище. Відповідачем на адресу позивача було направлено, зокрема, наступні документи: 27.02.2019 - претензію щодо неналежного надання послуг з утримання будинку та прибудинкової території по [ADDRESS] ; 07.05.2021 - заяву-претензію щодо врегулювання ситуації, пов`язаної із отриманням житлово-комунальних послуг за адресою: офісне приміщення [ADDRESS] з вимогою здійснити перерахунок суми боргу у зв`язку з тим, що відповідач з незалежних від нього причин не міг користуватися приміщенням, а послуги фактично йому позивачем не надавались, на що слід зазначити наступне. Встановлено, що 15.12.2017 року комісією в складі представника обслуговуючої організації [PERSON] , представників власника приміщення [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] був складений Акт про залиття приміщення № [ADDRESS], що трапилося в багатоповерховому житловому будинку стічною дощовою водою, який знаходиться в [ADDRESS] , на підставі якого комісія встановила факт залиття та його наслідки, зазначивши наступне: «...протікання вологи під утеплювачем на цокольній стіні будинку спричинене внаслідок неякісного встановлення покрівлі будинку. 12.06.2018 року та 04.08.2018 року було здійснено вже комісійне обстеження нежитлового приміщення [ADDRESS] комісією до складу якої входив заступник начальника відділу технічного нагляду по претензій роботі з інвесторами ТОВ «УКРБУД ДЕВЕЛОПМЕНТ» [PERSON] та інженер вказаного відділу [PERSON] від ТОВ «Форвард Київ-Сервіс 10» [PERSON] та [PERSON] . Зокрема, комісією було встановлено, що внаслідок потрапляння вологи через фундамент та обклеювальну гідроізоляцію було виявлено: сліди замокання внизу зовнішньої стіни з середини приміщення; сліди замокання по всьому периметру сходового приямка. 27.02.2019 року на адресу позивача було надіслано претензію щодо неналежного надання послуг з утримання будинку та прибудинкової території по [ADDRESS] . 08.02.2021 року та 13.02.2023 року знову зафіксовано факт залиття приміщення [ADDRESS] , що підтверджується актами. Наведені докази свідчать про аварійний стан приміщення відповідача, про відсутність можливості використовувати приміщення за призначенням, а також про те, що позивач знав про факт такого стану приміщення та не вживав жодних заходів, спрямованих на належне утримання будинку, усунення причин, що зумовлюють постійне залиття нежитлового приміщення відповідача. Відповідно до Висновку будівельно-технічної експертизи № ED-1727-1- 1375.19, який складено 28.08.2019, судовим експертом [PERSON] , 12.06.2019 під час огляду на місці офісного приміщення [ADDRESS] , було встановлено наступні пошкодження: дефекти та пошкодження у вигляді плям, відшарування фарби та штукатурки. Як випливає з висновку експерта, ймовірними причинами залиття є відсутність , або неналежне виконання гідроізоляції зовнішніх стін будинку, недостатнє ущільнення ґрунту. Також експертним висновком встановлено розмір матеріальних збитків. Виходячи із зазначених актів та експертного висновку, фотографій, які є додатком до експертного висновку, перелічені в актах пошкодження позбавили власника можливості використовувати офісне приміщення за призначенням» в тому числі і для отримання вигоди у вигляді орендної плати. Крім того, 07.07.2020 рішенням Голосіївського районного суду міста Києва у цивільній справі № 752/22844/19 за позовом [PERSON] , [PERSON] до ТОВ «УКРБУД ДЕВЕЛОПМЕНТ», було задоволено. Факт залиття встановлено в судовому рішенні. Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Встановлено, що свої зобов`язання щодо відновлення пошкоджень у приміщенні [ADDRESS] ТОВ «УКРБУД ДЕВЕЛОПМЕНТ» виконало лише в березні 2021 року і лише в частині усунення наслідків затоплення, а не його причин. Крім того, 08 листопада 2021 року знову було здійснено затоплення приміщення [ADDRESS], факт якого було зафіксовано актом фіксації залиття приміщення [ADDRESS] та приміщення ЖЕКу по [ADDRESS] , від 08 листопада 2021 року Також, затоплення приміщення [ADDRESS] продовжувалися і в 2023 році, що дотепер унеможливлює користування відповідачем приміщенням № [ADDRESS], що підтверджується актами фіксації залиття від 13.02.2023 року. Таким чином, твердження позивача про отримання відповідачем належних (щомісяця) житлово-комунальних послуг за користування нежитловим приміщенням [ADDRESS] у період з 24.02.2019 року по 31.10.2022 року не відповідають дійсним обставинам та спростовуються зазначеним вище. Основні засади організаційних, господарських відносин, що виникають у сфері надання та споживання житлово-комунальних послуг між їхніми виробниками, виконавцями і споживачами, а також їхні права та обов`язки визначені Законом України «Про житлово-комунальні послуги». Утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством. Відповідно до статті 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право на: зменшення у встановленому законодавством порядку розміру плати ЗЕ житлово-комунальні послуги у разі їх ненадання, надання не в повному обсязі або зниження їхньої якості (пункт 5 статті 7 цього Закону); несплату вартості комунальних послуг (крім постачання теплової енергії) у разі їх невикористання (за відсутності приладів обліку) за період тимчасової відсутності в житловому приміщенні (іншому об`єкті нерухомого майна) споживача та інших осіб понад ЗО календарних днів, за умови документального підтвердження відповідно до умов договорів про надання комунальних послуг (пункт 6 статті 7 цього Закону). З матеріалів справи вбачається, що відповідачем на адресу позивача було направлено, зокрема, наступні документи: 27.02.2019 року - претензію щодо неналежного надання послуг з утримання будинку та прибудинкової території по [ADDRESS] ; 07.05.2021 року - заяву-претензію щодо врегулювання ситуації, пов`язаної із отриманням житлово-комунальних послуг за адресою: офісне приміщення [ADDRESS] з вимогою здійснити перерахунок суми боргу у зв`язку з тим, що Відповідач з незалежних від нього причин не міг користуватися приміщенням, а послуги фактично йому Позивачем не надавались. Відповідно до пункту 5 частини першої статті 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачає, що споживач житлово-комунальних послуг має право на зменшення у встановленому законодавством порядку розміру плати за житлово-комунальні послуги у разі їх ненадання, надання не в повному обсязі або зниження їхньої якості. Порядок здійснення перерахунку вартості послуги з управління багатоквартирним будинком за період її ненадання, надання невідповідної якості, який затверджено постановою КМУ від 05.06.2019 №482, визначає механізм здійснення перерахунку вартості послуги з управління багатоквартирним будинком (далі - послуга) за період її ненадання, надання невідповідної якості. Відповідно до пункту 6.3 договору №1 СК оф-[ADDRESS] корпус 1 про надання послуг з утримання будинку та прибудинкової території житлового будинку від 12.07.2017, який укладено між відповідачем та повивачем, споживач має право на компенсацію вартості послуг у разі їх ненадання. Відповідну до п.8.4. договору №1 СК оф-[ADDRESS] корпус 1 про надання послуг з утримання будинку та прибудинкової території житлового будинку, та п. 7.4.Договору № 3 оф-[ADDRESS] корпус-1 про надання послуг з управління будинком, об`єктами благоустрою та прибудинковою територією житлового будинку, вартість послуг у разі їх ненадання підлягає перерахунку. Водночас, на неодноразові звернення відповідача до позивача щодо вирішення ситуації, пов`язаної із наданням послуг з утримання будинку та прибудинкової території житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , непроведенням позивачем необхідних робіт щодо усунення причин перманентного затоплення приміщення, належного відповідачу, позивач не реагував, чим порушував, як вимоги закону, так і положення договорів №1 СК оф-[ADDRESS] корпус-1, № 3 оф-[ADDRESS] корпус-1. Вказаних обставин позивачем не спростовано. З урахуванням викладеного позивачем не доведено, що відповідач користувався наданими послугами з урахуванням викладених обставин. Верховним Судом у постанові від 27.05.2021 у справі № 664/2854/17-ц наведено наступний правовий висновок: «Згідно із частиною першої статті 627 ЦК України та відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, вибір контрагента та визначені умови договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Відповідно до приписів статей 525, 526 6 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами, а зобов`язання мають відповідати належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Contra proferentem (лат. verba chartarum fortius accipiuntur contra proferentem - слова договору треба пояснювати проти того, хто їх написав). Особа, яка включила ту або іншу умову в договір, повинна нести ризик, пов`язаний з неясністю такої умови. При цьому, це правило використовується не тільки в тому випадку, коли сторона самостійно розробила відповідну умову, але й тоді, коли сторона використовувалася стандартною умовою, яка була розроблена третьою особою. Це правило підлягає застосуванню не тільки щодо умов, які 2не були індивідуально узгоджені2 (no individually negotiated), але також умови, які хоча і були індивідуально узгоджені, проте були включені в договір "під переважним впливом на одній зі сторін" (під значний вплив сторону. Відповідно до статті 13 ЦК України цивільні права особи в межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства. При здійсненні своєї правової особи зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживати правом в інших формах. При здійсненні цивільних прав особа повинна мати моральний захист суспільства. У зв`язку з цим, добросовісність при правовому регулюванні цивільних відносин слід розглядати як відповідність реальної поведінки учасників таких питань вимогам загально соціальних уявлень про честь і совість. Іншими словами, щоб бути добросовісним, дії та вчинки учасників цивільних відносин мали можливість бути таким чином, щоб вони викликали схвальну оцінку з боку суспільної моралі, зокрема в аспекті відповідності застосованих засобів правового регулювання тим цілям, які перед ним ставляться. І, навпаки, реалізація правового регулювання цивільних відносин буде недобросовісною,якщо соціальна свідомість відторгає її як таку, що не відповідає заявленій меті. Відповідно до статті 3 ЦК України принципи справедливості, добросовісності та розумності є єдиним із фундаментальними засадами цивільного права, спрямованими, в тому числі, на утвердження в правовій системі України принципу верховенства права. При цьому добросовісність означає прагнення особи сумлінно використовувати цивільні права та забезпечити виконання цивільних зобов`язань, що зокрема підтверджується змістом частини 3 статті 509 цього Кодексу. Отже, законодавець, навівши в тексті Цивільного кодексу України зазначений принцип, встановивши у такий спосіб певну межу поведінки учасників цивільних правовідносин, тому кожен із ними зобов`язаний сумлінно виконувати свої цивільні права та виконувати цивільні обов`язки, в тому числі передбачати можливість виконання своїх обов`язків, діями (бездіяльністю) шкоди правам та інтересам інших осіб. Принцип не є суто формальним, після цього його недотримання призводить до порушення прав та інтересів учасників цивільного обороту. Аналіз частини другої статті 13 ЦК України дає підстави для висновку, що недобросовісна поведінка особи, яка сталася у вчинені дії, які можуть у майбутньому порушити права інших осіб, є формою зловживання правом. З огляду на викладене, слід дійти висновку про безпідставність та необґрунтованість позовних вимог про стягнення із відповідач заборгованості за період з 24.02.2019 по 31.10.2022 у розмірі 46787,91 грн. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed