Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-17 00:00:00

І. Виклад позиції позивача та відповідача. Позивач звернулась до суду з позовом до Харківської міської ради про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позову зазначила, що її батько [PERSON] , [INFO] , який був зареєстрований та проживав за адресою; [ADDRESS] , помер [INFO] . Після смерті батька [PERSON] відкрилася спадщина у вигляді квартири [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~12.10.2022 року вона направила заяву до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Бондаренко Г.Ю. для оформлення своїх спадкових прав, а саме для видачі свідоцтва про праву на спадщину за законом. \~ \~ \~ \~17.07.2023 року її представник звернулась до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Бондаренко Г.Ю про видачу свідоцтво про право на спадщину за законом. Приватним нотаріусом Харківського нотаріального округу Бондаренко Г.Ю. була видана Постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 17.07.2023 року, з причин пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини. Як на підставу пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини, позивач посилається запровадження воєнного стану в Україні. У зв`язку з чим перебуваючи поза межами України , звернулась до Генерального консульства України в Торонто (Канада) де нею складено заяву про прийняття спадщини після смерті її батька , консулом засвідчено її підпис на ній, проте направити вказану заяву до нотаріуса за місцем відкриття спадщини не змогла через відсутність поштового зв`язку Канади з Україною. \~ \~ \~ \~Представник позивача в судовому засіданні підтримала позов у повному обсязі та пояснила, що надіслати заяву до України нотаріусу позивач не мала можливості, оскільки поштові сервіси Канади не працювали на доставку кореспонденції в Україну, починаючи з 24 лютого 2022 року, через військову агресію Російської Федерації проти України. Такий стан тривав до 30 вересня 2022 року. Протягом цього часу (з кінця лютого до жовтня 2022 року) вона неодноразово зверталась у різні поштові сервіси Канади з питання відправки листа в Україну, але скрізь відмовляли. В подальшому подала заяву про розгляд справи за її відсутності. Відповідач до\~судового засідання\~не з`явився,\~надав до\~суду відзив\~в якому\~проти задоволення\~позовних вимог\~заперечував посилаючись\~на те,\~що позивач не використала усі передбачені п. 2.1. Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України способи направлення нотаріусу заяви про прийняття спадщини. Позовна заява не містить доказів неможливості направлення нотаріусу за місцем відкриття спадщини електронного повідомлення (аналогу телеграми) із зазначенням про прийняття спадщини у зв`язку з чим вважає, що позивачем не доведено поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. ІІ. Інші процесуальні дії у справі. 25.07.2023 року ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова позовну заяву [PERSON] до Харківської міської ради, прийнято до провадження, призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження, та призначено підготовче судове засідання. 31.10.2023 року ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова, задоволено клопотання про витребування доказів. 15.02.2023 року ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду. ІІІ. Фактичні обставини, встановлені Судом та зміст спірних правовідносин. [PERSON] помер [INFO] що підтверджується свідоцтвом про його смерть серії [NUMBER] , виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) 26 жовтня 2021 року (а. с. 8). Після його смерті відкрилася спадщина, а саме на квартиру яка належала йому на праві приватної власності, на підставі довідки ЖБК «Аврора» від 28.10.1994 року, право власності якого було зареєстровано в КП «ХМБТІ» 01.11.1994 року за реєстровим № 56049. [PERSON] (Рапопорт дошлюбне), є дочкою померлого [PERSON] що підтверджується свідоцтвом про народження серія [NUMBER] (а.с. 10). Приватним нотаріусом Харківського нотаріального округу Бондаренко Г.Ю. була видана Постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 17.07.2023 року, з причин пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини (а. с. 151). IV. Оцінка Суду. Згідно ст. ст. 1216, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України). Згідно частини першої статті 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). Згідно ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша статті 1272 ЦК України). Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18), від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20), від 03 березня 2020 року у справі № 145/148/20 (провадження № 61-61-16153св20). Таким чином, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом із тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного чи оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку. Відповідно до п. 24 Постанови ПВС України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3\~ст.1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Виходячи з викладеного можливо зробити висновок, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини слід подати до нотаріальної контори відповідну заяву, яка б свідчила про його дійсний намір прийняти спадщину в порядку спадкування за законом. Такі дії повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк. Пропуск такого строку позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Вказане у повній мірі відповідає Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12. Враховуючи наведені обставини та те, що час, який пропущений для подачі заяви про прийняття спадщини, становить незначний період за наявності поважних причин, що унеможливлювали своєчасно вчинити ці дії, дає підстави на задоволення позовних вимог та визначення позивачці додаткового строку тривалістю в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . На підставі викладеного та

Outcome: approved