Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-21 00:00:00

У березні 2021 року перший заступник керівника Хмельницької обласної прокуратури в інтересах держави в особі Хмельницької обласної державної адміністрації звернувся до суду із вищезазначеним позовом, який в подальшому неодноразово уточнював, та остаточно просить зобов`язати Фермерське господарство «Сім`я 2019» (далі - ФГ «Сім`я 2019») повернути Сахновецькій сільській раді Хмельницької області земельну ділянку з кадастровим номером 6822186600:05:005:0027 площею 0,4775 га; скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна державну реєстрацію права власності ФГ «Сім`я 2019» на земельну ділянку з кадастровим номером 6822186600:05:005:0027; скасувати у Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером 6822186600:05:005:0027. Позивач обґрунтовує свої вимоги тим, що відповідно до рішення Хмельницької обласної ради № 7 від 28 жовтня 1994 року «Про розширення природно-заповідного фонду області» включено до складу природно-заповідного фонду області заказники місцевого значення, зокрема «Сахнівський гідрологічний», який знаходиться у заплаві р. Хомора близько с. Сахнівці Ізяславського району Хмельницької області. У подальшому ДП «Поділлягеодезкартографія» виготовлено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж в натурі (на місцевості) гідрологічного заказника місцевого значення «Сахнівський» на території Сахновецької сільської ради Ізяславського району Хмельницької області. Також актом № 1 від 17 листопада 2009 року визначено в натурі на місцевості межі земельної ділянки гідрологічного заказника «Сахнівський» та встановлено межові знаки. Згідно з ст. 7 Закону України «Про природно заповідний фонд України» землі природно-заповідного фонду - це ділянки суші і водного простору з природними комплексами та об`єктами, що мають особливу природоохоронну, екологічну, наукову, естетичну, рекреаційну та іншу цінність, яким відповідно до закону надано статус територій та об`єктів природно-заповідного фонду. На землях природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного або історико-культурного призначення забороняється будь-яка діяльність, яка негативно впливає або може негативно впливати на стан природних та історико-культурних комплексів та об`єктів чи перешкоджає їх використанню за цільовим призначенням. Межі територій та об`єктів природно-заповідного фонду встановлюються в натурі відповідно до законодавства. До встановлення меж територій та об`єктів природно-заповідного фонду в натурі їх межі визначаються відповідно до проектів створення територій та об`єктів природно-заповідного фонду. Проте наказом Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 22 жовтня 2019 року № 22-8183-СГ [PERSON] надано у власність земельну ділянку площею 2 га з кадастровим номером 6822186600:05:005:0005 для ведення особистого селянського господарства із земель сількогосподарського призначення державної власності, яка розташована за межами населеного пункту Сахновецької сільської ради Ізяславського району Хмельницької області. На підставі даного наказу 06 листопада 2019 року [PERSON] зареєструвала право власності на зазначену земельну ділянку в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та в подальшому на підставі договору купівлі продажу від 20 листопада 2019 року продала її ФГ «Сім`я 2019». Водночас передача вказаної земельної ділянки [PERSON] відбулась із порушенням Земельного кодексу України та Закону України «Про природно заповідний фонд України», оскільки вона частково знаходиться у межах гідрологічного заказника місцевого значення «Сахнівський». Відповідно до висновку комплексної судової експертизи в складі експертизи з питань землеустрою, земельно-технічної та оціночно-земельної експертизи № 1463/1465/2818-2837/20-26 від 31 серпня 2020 року, проведеної у кримінальному провадженні № 42020240000000002, встановлено, що земельна ділянка з кадастровим номером 6822186600:05:005:0005 частково розташована в межах гідрологічного заказника місцевого значення «Сахнівський», площа накладання 0,4775 га. Надалі в результаті поділу земельної ділянки з кадастровим номером 6822186600:05:005:0005 утворено три земельні ділянки, а саме: земельну ділянку з кадастровим номером 6822186600:05:005:0027 площею 0,4775 га, що повністю накладається на територію гідрологічного заказника місцевого значення «Сахнівський» Сахновецької сільської ради; земельну ділянку з кадастровим номером 6822186600:05:005:0026 площею 1,4976 га та земельну ділянку з кадастровим номером 6822186600:05:005:0025 площею 0,0249 га, які до складу природно-заповідного фонду України не входять. Таким чином, земельна ділянка з кадастровим номером 6822186600:05:005:0027 площею 0,4775 га із цільовим призначенням 01.03 «Для ведення особистого селянського господарства», що перебуває у власності ФГ «Сім`я 2019», повністю накладається на територію гідрологічного заказника місцевого значення «Сахнівський». Разом з тим, згідно з ч. 3 ст. 83, ч. 4 ст. 84 Земельного кодексу України до земель комунальної та державної власності, які не можуть передаватись у приватну власність, віднесено, зокрема, землі під об`єктами природно - заповідного фонду, історико культурного та оздоровчого призначення, що мають особливу екологічну, оздоровчу, наукову, естетичну та історико культурну цінність, якщо інше не передбачено законом. Оскільки ч. 3 ст. 83, ч. 4 ст. 84 Земельного кодексу України встановлено обмеження щодо передачі у приватну власність із земель комунальної та державної власності землі під об`єктами природно - заповідного фонду, тому передача таких земель у приватну власність можлива лише за умови зміни її цільового призначення. Водночас, відповідно до приписів ч. 7 ст. 20 ЗК України у разі зміни цільового призначення земельних ділянок державної та комунальної власності природно-заповідного фонду, внаслідок якої земельні ділянки виводяться із складу таких категорій, необхідним є погодження Кабінету Міністрів України. Однак у даному випадку таке погодження відсутнє. Одночасно, чинне земельне законодавство не передбачає можливості і не встановлює порядку безоплатної приватизації громадянами земельних ділянок, які відносяться до земель природно заповідного фонду для ведення особистого селянського господарства. Враховуючи вищевикладене, земельна ділянка з кадастровим номером 6822186600:05:005:0027 площею 0,4775 га, призначена для ведення особистого селянського господарства, яка утворилася в результаті поділу земельної ділянки з кадастровим номером 6822186600:05:005:0005, та знаходиться на території гідрологічного заказника місцевого значення «Сахнівський», передана [PERSON] незаконно. Крім цього, під час передачі у власність земельної ділянки законодавчо передбачена зміна цільового призначення земельної ділянки із природно заповідного на сільськогосподарське призначення не проводилась. З наведеного вбачається, що вилучення з порушенням земельного законодавства земель природно заповідного фонду, зміна їх цільового призначення та передача у власність, порушує інтереси держави (територіальної громади) в особі Сахновецької сільської\~ради Хмельницької\~області як уповноваженого органу у забезпеченні охорони та використання зазначеного об`єкта відповідно до охоронного зобов`язання та закону. Тому прокурор і звернувся із даним позовом до суду. Ухвалою судді від 22 квітня 2021 року прийнято позовну заяву першого заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури до розгляду, відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання у справі, вирішено розглядати дану справу за правилами загального позовного провадження. Запропоновано сторонам по справі подати відзив та відповідь на відзив. У зв`язку із закінченням повноважень у судді Трасковського С. Л. на підставі розпорядження керівника апарату суду № 15 від 24 вересня 2021 року призначено повторний автоматизований розподіл судових справ. Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24 вересня 2021 року вказана справа надійшла до провадження судді Столковського В. І. Ухвалою судді Столковського В. І. від 29 вересня 2021 року справу № 675/539/21 прийнято до свого провадження. Ухвалою суду від 04 січня 2022 року в порядку процесуального правонаступництва залучено Сахновецьку сільську раду Хмельницької області до участі у справі як представника держави у відносинах, щодо яких виник спір, замість Хмельницької обласної державної адміністрації. Ухвалою суду від 09 листопада 2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті. Ухвалою суду від 16 лютого 2024 року поновлено прокурору строк для подання заяви про зміну предмета позову. Заяву прокурора про зміну предмета позову прийнято до розгляду. Прокурор Шудра Ю. В. у судове засідання, призначене судом для розгляду справи по суті на 14 березня 2024 року о 14 год. 00 хв., не з`явилася, про дату, час та місце слухання справи повідомлена належним чином, подала до суду письмову заяву, в якій зазначила, що уточнену позовну заяву підтримує повністю та просить її задовольнити, судове засідання провести без її участі. Представником відповідача ФГ «Сім`я 2019» Домбровським Є. О. подано до суду письмову заяву, у якій останній просить судове засідання проводити за відсутності представника господарства. Також [PERSON] зазначив про повне визнання заявлених вимог щодо ФГ «Сім`я 2019». Інші учасник справи в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце слухання справи повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили. З`ясувавши позиції учасників справи та їх представників, перевіривши матеріали справи, суд знаходить, що позов підлягає до задоволення із наступних підстав. Судом встановлено, що наказом Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 22 жовтня 2019 року № 22-8183-СГ затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність зі зміною цільового призначення з «для ведення товарного сільськогосподарського виробництва» на вид «для ведення особистого селянського господарства» та надано у власність [PERSON] за її заявою земельну ділянку площею 2,00 га з кадастровим номером 6822186600:05:005:0005, яка розташована за межами населених пунктів Сахновецької сільської ради Ізяславського району Хмельницької області. Згідно з витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку № НВ-6809840742019 від 07 жовтня 2019 року державна реєстрація земельної ділянки площею 2,00 га з кадастровим номером 6822186600:05:005:0005 проведена 07 жовтня 2019 року на підставі проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок, виготовленого 04 вересня 2019 року фізичною особою-підприємцем [PERSON] 06 листопада 2019 року державним реєстратором Маківської сільської ради Маківської сільської об`єднаної територіальної громади Хмельницької області Кметь В. Л. проведено державну реєстрацію права приватної власності [PERSON] на земельну ділянку площею 2,00 га з кадастровим номером 6822186600:05:005:0005, номер запису про право власності 34087023. У подальшому на підставі нотаріально посвідченого договору купівлі продажу від 20 листопада 2019 року право власності на земельну ділянку площею 2,00 га з кадастровим номером 6822186600:05:005:0005 перейшло до ФГ «Сім`я 2019», номер запису про право власності 34238511. Вказані факти підтверджуються інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 245421498 від 22 лютого 2021 року Крім того, судом встановлено та підтверджено письмовими доказами по справі, що рішенням другої сесії Хмельницької обласної ради № 7 від 28 жовтня 1994 року «Про розширення природно заповідного фонду області» вирішено розширити границі заповідних територій та включити до складу природно заповідного фонду області, зокрема, «Сахнівський гідрологічний», який знаходиться у заплаві р. Хомора близько с. Сахнівці. Гідрологічний заказник являє собою глибокі торфяні болота з багатою різноманітною рослинністю, унікальний природний комплекс для гніздування великої різновидності водоплавної птиці. Згідно листа Департаменту природних ресурсів та екології Хмельницької ОДА № 4299 від 07 вересня 2021 року, проекту створення гідрологічного заказника «Сахнівський», охоронного зобов`язання від 27 жовтня 2010 року, відповідно до ст. 53 Закону України «Про природно заповідний фонд України» Держуправління охорони навколишнього природного середовища в Хмельницькій області передає під охорону землекористувачу Сахновецькій сільській раді Ізяславського району заповідний об`єкт гідрологічний заказник місцевого значення «Сахнівський» площею 88,0 га, створений рішенням сесії обласної ради народних депутатів від 28 жовтня 1994 року № 7 із метою збереження заплави р. Хомора, місця гніздування диких птахів. Заповідний об`єкт розташований у заплаві р. Хомора поблизу с. Сахнівці Ізяславського району і входить до складу природно заповідного фонду України, який охороняється як національне надбання і є складовою частиною світової системи природних територій та об`єктів, що перебувають під особливою охороною. Заповідний об`єкт входить до природно-заповідного фонду України, який охороняється як національне надбання, і є складовою частиною світової системи природних територій та об`єктів, що перебувають під особливою охороною, що передбачено приписами ст. 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», відповідно до якої Державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Відповідно до ст. 26 Закону України «Про природно заповідний фонд України» на території заказника забороняються рубки головного користування, суцільні, прохідні, лісовідновні та поступові рубки, видалення захаращеності, а також полювання та інша діяльність, що суперечить цілям і завданням, передбаченим положенням про заказник. Згідно договору між Державним управлінням навколишнього природного середовища у Хмельницькій області та ДП «Поділлягеодезкартографія» № 1653/10-09/09 від 29 вересня 2009 року виготовлено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) гідрологічного заказника місцевого значення «Сахнівський» на території Сахновецької сільської ради Ізяславського району Хмельницької області. Актом № 1 від 17 листопада 2009 року визначено в натурі на місцевості межі земельної ділянки гідрологічного заказника «Сахнівський» та встановлено межові знаки. Разом з тим, відповідно до висновку комплексної судової експертизи в складі експертизи з питань землеустрою, земельно-технічної та оціночно-земельної експертизи № 1463/1465/2818-2837/20-26 від 31 серпня 2020 року, проведеної у кримінальному провадженні № 42020240000000002, частина земельної ділянки з кадастровим номером 6822186600:05:005:0005, що розташована за межами населених пунктів Сахновецької сільської ради Ізяславського району Хмельницької області, до моменту її відчуження у приватну власність частково відносилась до території гідрологічного заказника «Сахнівський», що розташований на території Ізяславського району Хмельницької області. Площа накладання вказаної земельної ділянки на територію гідрологічного заказника «Сахнівський» становить 0,4775 га. Розроблена документація із землеустрою на дану земельну ділянку та її затвердження не відповідають вимогам земельного законодавства та іншим документам із питань землеустрою та землекористування. Крім того, згідно акту перевірки Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 29 січня 2020 року, на час розгляду заяви [PERSON] щодо надання їй спірної земельної ділянки в ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області була наявна інформація про те, що зазначена ділянка частково знаходиться у межах гідрологічного заказника місцевого значення «Сахнівський». У подальшому проведено поділ земельної ділянки з кадастровим номером 6822186600:05:005:0005, в результаті чого утворилося три земельні ділянки, а саме: земельну ділянку з кадастровим номером 6822186600:05:005:0027 площею 0,4775 га, що повністю накладається на територію гідрологічного заказника місцевого значення «Сахнівський» Сахновецької сільської ради; земельну ділянку з кадастровим номером 6822186600:05:005:0026 площею 1,4976 га та земельну ділянку з кадастровим номером 6822186600:05:005:0025 площею 0,0249 га, які до складу природно-заповідного фонду України не входять, інформація про що міститься у витягах з Державного земельного кадастру про земельну ділянку № НВ-7400111212024, № НВ-7400111222024, № НВ-7400111142024 від 02 лютого 2024 року та витягах з Державного реєстру речових прав № 364961421, № 364997473, № 364952783 від 08 лютого 2024 року відповідно. Таким чином, на момент утворення земельної ділянки з кадастровим номером 6822186600:05:005:0027 площею 0,4775 га вона перебувала у складі земельної ділянки з кадастровим номером 6822186600:05:005:0005 та відповідно вибула з власності держави (територіальної громади) шляхом незаконної приватизації. На момент розгляду даної справи земельна ділянка з кадастровим номером 6822186600:05:005:0005 як об`єкт цивільного права вже не існувала, оскільки шляхом поділу розподілена на три земельні ділянки. Судом береться до уваги те, що у відповідності до п. 24 Перехідних положень Земельного кодексу України в редакції на час ухвалення судового рішення земельні ділянки, що вважаються комунальною власністю територіальних громад сіл, селищ, міст відповідно до цього пункту і право державної власності на які зареєстроване у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, переходять у комунальну власність з моменту державної реєстрації права комунальної власності на такі земельні ділянки. Інші земельні ділянки та землі, не сформовані у земельні ділянки, переходять у комунальну власність з дня набрання чинності цим пунктом. Як встановлено судом, спірна земельна ділянка як окремий об`єкт нерухомості відноситься до земель комунальної власності, а тому обраний прокурором спосіб захисту щодо повернення земельної ділянки, скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна державної реєстрації права власності та скасування в Державному земельному кадастрі державної реєстрації земельної ділянки з кадастровим номером 6822186600:05:005:0027, який відновить права на володіння Сахновецької сільської ради, є правомірним. Таким чином, у разі набрання судовим рішенням законної сили спірна земельна ділянка має перейти у власність відповідної територіальної громади. У відповідності до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду України від 29 червня 2016 у справі № 6-1376ц16, прийняття рішення про передачу в приватну власність землі державної чи комунальної власності позбавляє Український народ загалом (ст. 13 Конституції України) або конкретну територіальну громаду правомочностей власника землі в тому обсязі, який дозволяє її статус як землі відповідно державної чи комунальної власності. В цьому контексті в сфері земельних правовідносин важливу роль відіграє конституційний принцип законності набуття та реалізації права власності на землю в поєднанні з додержанням засад правового порядку в Україні, відповідно до яких органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ст.ст. 14, 19 Конституції України). Отже, правовідносини, пов`язані з вибуттям земель із державної чи комунальної власності, становлять «суспільний», публічний» інтерес, а незаконність (якщо та буде встановлена) вибуття такому суспільному інтересу не відповідає. За таких обставин, звернення прокурора з позовом спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання повернення земельної ділянки у комунальну власність, що незаперечно становить суспільний інтерес. З врахуванням вищенаведеного, суд приходить до висновку, що обґрунтованим згідно з ч. 4 ст. 56 ЦПК України та ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» є звернення прокурора з позовом до суду в цій справі, оскільки має місце порушення інтересів держави в особі органу місцевого самоврядування. Згідно із ст. 1 ЗК України земля є основним національним багатством України, що перебуває під особливою охороною держави. При зверненні із позовом прокурор вказував про особливий статус цільового призначення зазначеної вище земельної ділянки (особливо цінних земель природно-заповідного фонду). Статтею 19 ЗК України визначено категорії земель за основним цільовим призначенням, серед яких землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення, землі лісогосподарського призначення. Відповідно до ст.ст. 43, 44, 45 ЗК України землі природно-заповідного фонду - це ділянки суші і водного простору з природними комплексами та об`єктами, що мають особливу природоохоронну, екологічну, наукову, естетичну, рекреаційну та іншу цінність, яким відповідно до закону надано статус територій та об`єктів природно-заповідного фонду. До земель природно-заповідного фонду включаються природні території та об`єкти (природні заповідники, національні природні парки, біосферні заповідники, регіональні ландшафтні парки, заказники, пам`ятки природи, заповідні урочища), а також штучно створені об`єкти (ботанічні сади, дендрологічні парки, зоологічні парки, парки-пам`ятки садово-паркового мистецтва). Порядок використання земель природно-заповідного фонду визначається законом. Згідно із положеннями ч.ч. 1, 2 ст. 3 Закону України «Про природно-заповідний фонд» до природно-заповідного фонду України належать природні території та об`єкти, зокрема, заказники. Заказники, пам`ятки природи, ботанічні сади, дендрологічні парки, зоологічні парки та парки-пам`ятки садово-паркового мистецтва залежно від їх екологічної і наукової, історико-культурної цінності можуть бути загальнодержавного або місцевого значення. Частиною 3 статті 7 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» передбачено, що на землях природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного або історико-культурного призначення забороняється будь-яка діяльність, яка негативно впливає або може негативно впливати на стан природних та історико-культурних комплексів та об`єктів чи перешкоджає їх використанню за цільовим призначенням. Статтею 9 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» визначено, що території природно-заповідного фонду можуть використовуватися у природоохоронних цілях; у науково-дослідних цілях; в оздоровчих та інших рекреаційних цілях; в освітньо-виховних цілях; для потреб моніторингу навколишнього природного середовища. Встановлені частиною першою цієї статті основні види використання, а також заготівля деревини, лікарських та інших цінних рослин, їх плодів, сіна, випасання худоби, мисливство, рибальство та інші види використання можуть здійснюватися лише за умови, що така діяльність не суперечить цільовому призначенню територій та об`єктів природно-заповідного фонду, встановленим вимогам щодо охорони, відтворення та використання їх природних комплексів та окремих об`єктів. Відповідно до ч. 1 ст. 150 ЗК України до особливо цінних земель відносяться, зокрема землі природно-заповідного фонду. Згідно з ч. 5 ст. 53 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» території та об`єкти природно-заповідного фонду або їх частини, що створюються чи оголошуються без вилучення земельних ділянок, що вони займають, передаються під охорону підприємствам, установам, організаціям і громадянам обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища з оформленням охоронного зобов`язання. Отже, оформлення органом виконавчої влади охоронного зобов`язання підтверджує статус відповідних територій як належних до природно-заповідного фонду (аналогічна правова позиція викладена у постанові Касаційного господарського суду Верховного Суду від 13 серпня 2019 року в справі № 910/11164/16). Визначивши особливий правовий режим для різних категорій земель відповідно до їх основного цільового призначення, законодавець тим самим встановив для кожної з категорій особливості щодо порядку набуття прав та умови використання земель, межі права власності та права користування такими землями, засади державного управління та контролю за земельними ресурсами, здійснення їх охорони, відповідальності за порушення земельного законодавства тощо. Землі природно-заповідного фонду є землями з особливим режимом охорони і повністю або частково вилучені із господарського обороту. Статтею 81 ЗК України передбачено, що громадяни набувають права власності на земельні ділянки на підставі, зокрема, безоплатної передачі із земель державної і комунальної власності. Із положень ст.ст. 22, 33, 121 ЗК України слідує, що безоплатно приватизувати земельні ділянки для ведення особистого селянського господарства громадяни можуть лише із земель сільськогосподарського призначення. Поряд із цим, чинне законодавство не передбачає можливості і не встановлює порядку безоплатної приватизації громадянами земель природно-заповідного фонду для ведення особистого селянського господарства. Із врахуванням положень ч. 4 ст. 83 ЗК України щодо заборони передачі у приватну власність із земель комунальної власності земель під об`єктами природо-заповідного фонду, передача таких земель у приватну власність можлива лише за умови зміни цільового призначення земель. Відповідно до ч.ч. 3, 4, 7 ст. 20 ЗК України категорія земель та вид цільового призначення земельної ділянки визначаються в межах відповідного виду функціонального призначення території, зокрема, щодо земель природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення. У разі зміни цільового призначення земельних ділянок державної та комунальної власності природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, історико-культурного, лісогосподарського призначення, внаслідок якої земельні ділянки виводяться із складу таких категорій, необхідним є погодження Кабінету Міністрів України. У постанові Верховного Суду України від 08 квітня 2015 року у справі № 6-32цс15 викладено правову позицію, згідно якої, виходячи із принципів земельного законодавства щодо раціонального використання та охорони земель, земельні ділянки (частини земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування з визначеними щодо неї правами) підлягають використанню виключно відповідно до видів їх використання, які відповідають їх цільовому призначенню. Встановлення та зміна цільового призначення земельних ділянок може здійснюватися виключно відповідно до вимог закону та у встановленому порядку, порушення якого має наслідком скасування рішень органів державної влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, Ради міністрів Автономної Республіки Крим та органів місцевого самоврядування про надання (передачу) земельних ділянок громадянам та юридичним особам (ст. 21 ЗК України). У постанові Верховного Суду від 17 липня 2020 року в справі № 371/453/17 зроблено висновок, що отримання у власність земельної ділянки природно-заповідного фонду для ведення особистого селянського господарства суперечить положенням ст. 9 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», яка не передбачає використання територій природно-заповідного фонду для таких цілей. Отже, суд приходить до висновку, що отримання відповідачкою [PERSON] у власність земельної ділянки природно-заповідного фонду для цілей ведення особистого селянського господарства, яка в подальшому за договором купівлі продажу перейшла до ФГ «Сім`я 2019», суперечить вказаним положенням Закону. Водночас відповідно до приписів ч. 7 ст. 20 ЗК України у разі зміни цільового призначення земельних ділянок державної та комунальної власності природно-заповідного фонду, внаслідок якої земельні ділянки виводяться із складу таких категорій, необхідним є погодження Кабінету Міністрів України. Однак у даному випадку таке погодження відсутнє. Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Землі природно-заповідного фонду в силу закону перебувають під особливою охороною держави, мають обмежений режим господарювання та не можуть передаватись у приватну власність згідно положень ст. 83 ЗК України. Надання у власність земельної ділянки природоохоронного призначення з порушенням ЗК України та Закону України «Про природно-заповідний фонд України» треба розглядати як не пов`язане з позбавленням володіння порушення права власності держави чи відповідної територіальної громади. У такому разі позовну вимогу про зобов`язання повернути земельну ділянку слід розглядати як негаторний позов, який можна заявити впродовж усього часу тривання порушення прав законного володільця відповідної земельної ділянки природоохоронного призначення. Законний володілець земельної ділянки природно-заповідного фонду може вимагати усунення порушення його права користування на цю ділянку, зокрема, оспорюючи відповідні рішення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування, договори або інші правочини, та вимагаючи повернути таку ділянку. З урахуванням викладеного, належним способом захисту порушеного права є пред`явлення негаторного позову в порядку ст. 391 ЦК України з метою усунення перешкод у користуванні та розпорядженні землями природоохоронного призначення дійсного власника територіальної громади в особі Сахновецької сільської ради Хмельницької області. Також відповідно до приписів ч. 13 ст. 79-1 ЗК України земельна ділянка припиняє існування як об`єкт цивільних прав, а її державна реєстрація скасовується в разі, зокрема, скасування державної реєстрації земельної ділянки на підставі судового рішення внаслідок визнання незаконною такої державної реєстрації. У силу розташування земельної ділянки з кадастровим номером 6822186600:05:005:0027 у межах території та охоронної зони гідрологічного заказника «Сахнівський», цільового призначення земельної ділянки в межах гідрологічного заказника землі природно-заповідного фонду, наявності обмежень у використанні земельної ділянки і неможливості в силу закону виникнення приватного власника на такі землі державна реєстрація цієї земельної ділянки в Державному земельному кадастрі підлягає скасуванню. Відповідно до положень абз. 2 ч. 10 ст. 24 Закону України «Про державний земельний кадастр» ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки допускається виключно з одночасним припиненням таким рішенням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо земельної ділянки (за наявності таких прав, обтяжень). Поряд з цим, згідно з ч. 3 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи визнання його прийнятим з порушенням цього Закону та анулювання у випадку, передбаченому пунктом 1 частини сьомої статті 37 цього Закону, на підставі рішення Міністерства юстиції України, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування на підставі судового рішення документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, що мало наслідком державну реєстрацію набуття речових прав, обтяжень речових прав, відповідні права чи обтяження припиняються. У разі якщо в Державному реєстрі прав, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, наявні відомості про речові права, обтяження речових прав, припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації, або якщо відповідним судовим рішенням також визнаються речові права, обтяження речових прав, одночасно з державною реєстрацією припинення речових прав чи обтяжень речових прав проводиться державна реєстрація набуття відповідних прав чи обтяжень. Тому підлягає скасуванню у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна державна реєстрація права власності ФГ «Сім`я 2019» на земельну ділянку за кадастровим номером 6822186600:05:005:0027. За змістом ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основних свобод людини, практики ЄСПЛ (рішення у справах «Щокін проти України» від 14 жовтня 2010 року, «Сєрков проти України» від 07 липня 2011 року, «Трегубенко проти України» від 02 листопада 2004 року), втручання в право особи на мирне володіння майном має бути законним, повинно переслідувати «суспільний, публічний» інтерес та бути пропорційним визначеним цілям. Звернення прокурора до суду спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання повернення земельної ділянки природо-заповідного фонду до комунальної власності, що незаперечно становить суспільний інтерес. Виходячи з основних критеріїв дотримання вимог ст. 1 Першого протоколу до Конвенції у вказаній справі, суд констатує, що таке втручання у майно відповідача ФГ «Сім`я\~2019» є законним в контексті положень національного законодавства; переслідує «суспільний, публічний» інтерес, при цьому буде дотримано справедливий баланс між загальними інтересами суспільства та приватними інтересами відповідача, а отже, таке втручання буде законним та справедливим. Відтак, приймаючи до уваги, що визнання відповідачем ФГ «Сім`я 2019» пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, наслідки визнання позову їм зрозумілі, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд вважає, що ключові аргументи, необхідні та достатні для ухвалення даного рішення, отримали достатню оцінку. Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Окрім того, у відповідності до вимог ч. 1 ст. 142 ЦПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Відповідно до положень ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. У зв`язку із визнанням відповідачем ФГ «Сім`я 2019» позову, Хмельницькій обласній прокуратурі належить повернути з державного бюджету 50 % судового збору, сплаченого нею при поданні позовної заяви та заяви про забезпечення позову у розмірі 3972,50 грн, а іншу частину судового збору в розмірі 50 % (3972,50 грн) слід стягнути з відповідача ФГ «Сім`я 2019» на користь Хмельницької обласної прокуратури. Також, слід повернути Хмельницькій обласній прокуратурі з державного бюджету 2270,00 грн сплаченого судового збору, як внесеного у більшому розмірі з врахуванням заявлених позовних вимог. Датою рішення суду є дата складення повного його тексту, оскільки справа розглянута за відсутності учасників справи без проголошення скороченого судового рішення (вступної та резолютивної частин) та в цьому випадку підлягають застосуванню положення другого речення ч. 5\~ст. 268 ЦПК України, якою\~\~передбачено, що датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Аналогічні висновки викладені в постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2022 року у справі № 1519/2-5034/11 (провадження № 61-175сво21). У відповідності до вимог ч. 4\~ст. 263 ЦПК України\~при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved