Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-20 00:00:00

Заявник [PERSON] звернувся до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин, а саме, що заявник є сином [PERSON] , [INFO] , посилаючись на те, що він звернувся до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області щодо перерахунку пенсії, у зв?язку із втратою годувальника, відповідно до статті 36 Закону України "Про загальнообов?язкове державне пенсійне страхування". 03.02.2023 року Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області повідомило про відмову у перерахунку пенсії, у зв?язку з тим, що пунктом 2.16 Порядку 22-1 встановлено, що за документ, що засвідчує родинні стосунки, приймаються паспорт, свідоцтво про народження, свідоцтво про шлюб, довідки про склад сім?ї, а також, рішення суду. Відповідно до свідоцтва про смерть [NUMBER] від 16.01.2023 року, прізвище померлого годувальника (матері заявника) зазначено - [PERSON] з двома буквами «с», що не відповідає паспортним даним заявника, де зазначено прізвище - [PERSON] з однією буквою «с». Зважаючи на дані обставини, на підставі наданого свідоцтва про смерть та свідоцтва про народження, неможливо підтвердити родинні стосунки з померлим годувальником. На підставі вищевикладеного, заявнику було відмовлено у перерахунку пенсії, оскільки відсутні юридичні підстави, тому він змушений звернутися до суду для підтвердження родинних зв?язків з померлою матір?ю, щоб він міг реалізувати свої законні права. Через різний переклад, прізвища заявника і його матері записані по різному, але у свідоцтві про народження заявника серії [NUMBER] , яке заповнене російською мовою, і прізвище заявника, і прізвище його матері записано через дві букви «с», як « [PERSON] ». Коли заявник отримував паспорт громадянина України, по перекладу його прізвище записали як « [PERSON] », а прізвище його матері записали « [PERSON] », тому виникла розбіжність у прізвищах. Іншим шляхом, окрім як встановлення в судовому порядку факту родинних відносин, неможливо підтвердити дані обставини. Ухвалою судді Богунського районного суду м. Житомира від 06.03.2024 року у цивільній справі відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням сторін. В судове\~засідання сторони\~не з`явилися,\~заявник надав\~заяву про\~розгляд справи\~без його\~участі,\~в якій\~підтримав заяву\~та просив\~її задовольнити,\~а представник\~заінтересованої особи\~у своїй\~заяві проти задоволення заяви не заперечує, за умови доведеності її належними документами. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Відповідно до ч. 1\~ст. 13 ЦПК України,\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. При цьому, відповідно до ч. 1\~ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. У відповідності до ч. ч. 1-3\~ст. 89 ЦПК України,\~суд оцінює\~докази за\~своїм внутрішнім\~переконанням,\~що ґрунтується\~на всебічному,\~повному,\~об`єктивному та\~безпосередньому дослідженні\~наявних у\~справі доказів. Жодні\~докази не\~мають для\~суду заздалегідь\~встановленої сили.\~Суд оцінює\~належність,\~допустимість,\~достовірність кожного\~доказу окремо,\~а також\~достатність і\~взаємний зв`язок\~доказів у\~їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). При цьому, відповідно до ч. 1\~ст. 76 ЦПК України,\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Судом встановлено, що, відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , [PERSON] народився [INFO] в м. Житомирі, у графі «Батько» даного свідоцтва зазначено « [PERSON] », у графі «Мати» « [PERSON] » мовою оригіналу. У свою чергу, згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , [PERSON] народилася [INFO] , у графі «Батько» даного свідоцтва зазначено « [PERSON] », у графі «Мати» « [PERSON] » мовою оригіналу. З копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] вбачається, що [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] . Разом з тим, у наданих заявником копіях його особистих документів, містяться певні розбіжності, зокрема, наступні. На першій сторінці паспорта громадянина України заявника у графі «Прізвище» зазначено « [PERSON] », натомість, на другій сторінці вказаного паспорта у графі «Прізвище» зазначено « [PERSON] ». У свою чергу, у копіях картки платника податків, посвідчення серії [NUMBER] , довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12 ААБ № 545823, прізвище заявника зазначено як « [PERSON] ». З копії відповіді, наданої 03.02.2023 року Головним управлінням Пенсійного фонду України в Житомирській області на заяву заявника, вбачається, що заяву [PERSON] від 24.01.2023 року щодо перерахунку пенсії, у зв?язку із втратою годувальника, відповідно до статті 36 Закону України „Про загальнообов?язкове державне пенсійне страхування" (далі-Закон), та подані документи розглянуто. Відповідно до статті 36 Закону України „Про загальнообов?язкове державне пенсійне страхування" (далі Закон-1058), пенсія у зв?язку з втратою годувальника призначається дітям незалежно від того, чи були вони на утриманні годувальника. Непрацездатними членами сім?ї вважаються діти (у тому числі - діти, які народилися до спливу 10 місяців з дня смерті годувальника) померлого годувальника, які не досягли 18 років або старші цього віку, якщо вони стали особами з інвалідністю до досягнення 18 років. Перелік необхідних документів, які надаються до заяви про призначення пенсії, у зв?язку із втратою годувальника, визначено пунктом 2.3. Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсії, відповідно до Закону України „Про загальнообов?язкове державне пенсійне страхування", затвердженого постановою правління Пенсійного фонду України від 25.11.2005 року за №22-1 (далі - Порядок 22-1).\~Пунктом 2.16 Порядку 22-1 встановлено, що за документ, що засвідчує родинні стосунки, приймаються паспорт, свідоцтво про народження, свідоцтво про шлюб, довідки про склад сім?ї, а також рішення суду. Відповідно до свідоцтва про смерть [NUMBER] від 16.01.2023 року, прізвище померлого годувальника зазначено - [PERSON] , що не відповідає\~паспортним даним заявника - Жим-Черкаський. Зважаючи на дані обставини, на підставі наданого свідоцтва про народження та свідоцтва про смерть, неможливо підтвердити родинні стосунки заявника з\~померлим годувальником. Відповідно до пункту 4.2. Порядку №22-1, враховуючи принцип екстериторіальності, розгляд заяви [PERSON] та наданих документів щодо проведення перерахунку пенсії здійснено структурним підрозділом Головного \~управління Пенсійного фонду України та 31.01.2023 року\~винесено рішення про відмову у проведенні перерахунку, оскільки відсутні правові підстави. Статтею 105 Закону передбачено, що заявник має право на оскарження дій виконавчих органів Пенсійного фонду та їх посадових осіб, відповідно до\~законодавства про звернення громадян, а також, у судовому порядку.\~Відповідно до Порядку розгляду скарг на рішення органів Пенсійного фонду\~України щодо пенсійного забезпечення, затвердженого постановою правління\~Пенсійного фонду України від 12.10.2007 року за №18-6, зареєстрованого в\~Міністерстві юстиції України 02.11.2007 року за №1241/14508, у разі, якщо громадянин вважає, що орган, що призначає пенсію, прийняв рішення, що суперечить законодавству про пенсійне забезпечення або виходить за межі його компетенції, встановленої законом, громадянин має право оскаржити таке рішення до органів\~Пенсійного фонду України вищого рівня, що не позбавляє заявника права звернутися до суду відповідно до чинного законодавства. Встановлення факту родинних відносин із померлою матір`ю заявнику необхідно для можливості перерахунку пенсії, у зв`язку із втратою годувальника, відповідно до статті 36 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування». Родинні відносини (споріднення)\~- кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника). Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 31.03.95 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» (Із\~змінами,\~внесеними згідно\~з Постановою\~Пленуму Верховного\~Суду України\~№ 15\~від 25.05.98\~року),\~суд вправі\~розглядати справи\~про встановлення\~ родинних\~ відносин,\~ коли\~ цей\~факт \~безпосередньо \~породжує юридичні\~наслідки,\~наприклад,\~якщо підтвердження\~такого факту\~необхідне заявникові\~для одержання\~в органах,\~що вчиняють\~нотаріальні дії,\~свідоцтва про\~право на\~спадщину,\~для оформлення\~права на\~пенсію \~в \~зв`язку\~ із\~ втратою\~годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану. Відповідно до ст. 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини від 20 березня 1952 року, кожен,\~чиї права\~та свободи,\~визнані в\~цій Конвенції,\~було порушено,\~має право\~на ефективний\~засіб правового\~захисту в\~національному органі,\~навіть якщо\~таке порушення\~було вчинене\~особами,\~які здійснювали\~свої офіційні\~повноваження. Роз`яснення цієї норми містяться в рішеннях Європейського суду з прав людини. В яких, зокрема, зазначено, що ризик будь-якої помилки державного органу, повинен покладатися на саму державу та її органи. Судом встановлено, що у копіях документів, наданих заявником, має місце різне написання його прізвища особами, які їх заповнювали, залежно від того, який саме це документ. В одних випадках це «Жим-Черкаський» з однією буквою «с», в інших « [PERSON] » з двома буквами «с», що і стало перешкодою в оформленні перерахунку пенсії. Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржені судові рішення відповідають критерію обґрунтованості судового рішення. Докази, які містяться у матеріалах справи, у своїй сукупності, свідчать, про те, що заявник [PERSON] є сином померлої [PERSON] , а тому заява підлягає до задоволення.

Outcome: approved