Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-26 00:00:00

Представник позивача - адвокат Іммілейла Адамова, яка діє в інтересах [PERSON] , звернулася до суду з позовною заявою, в якій просить суд розірвати шлюб між позивачем [PERSON] та відповідачем [PERSON] , зареєстрований 20.04.2017 року Комсомольською селищною радою Зміївського району Харківської області, актовий запис №\~117. В обґрунтування позову зазначено, що позивач [PERSON] з 20.04.2017 року перебуває в зареєстрованому шлюбі з відповідачем [PERSON] . Від шлюбу мають неповнолітню дитину [PERSON] , [INFO] . Подружнє життя з\~відповідачем не\~склалося через\~відсутність взаєморозуміння,\~несумісність характерів,\~різні погляди\~на сімейне\~життя та\~обов`язки.\~Шлюбні відносини\~остаточно припинені,\~спору про\~поділ майна\~не мають.\~Вважає подальше\~сумісне життя\~і збереження\~сім`ї\~неможливим та\~таким,\~що суперечить\~її інтересам,\~що є\~підставою для\~розірвання їх\~шлюбу.\~Просила розірвати шлюб та розглянути справу без її участі та без участі позивача. Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 01.02.2024 року\~відкрито провадження по справі та призначено справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи про дату, час та місце розгляду справи. Учасники справи в судове засідання не з`явились. Відповідач [PERSON] подав заяву, в якій позовні вимоги визнав та просив задовольнити позовні вимоги, та розглянути справу за його відсутності. Відповідно до частини 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до частини 1 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Зважаючи на те, що всі особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з`явилися, відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши доводи позовної заяви та письмові докази, додані до неї, судом встановлено, що: 20.04.2017 року між позивачем та відповідачем укладений шлюб, зареєстрований виконавчим комітетом Комсомольської селищної ради Зміївського району Харківської області, актовий запис № 13 від 20.04.2017 року, що підтверджується Свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] від 20.04.2017 року (а.с. 17). Від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину [PERSON] , [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим виконавчим комітетом Комсомольської селищної ради Зміївського району Харківської області, актовий запис № 108 від 19.10.2017 року (а.с. 16). Як вбачається з позовної заяви, сторони тривалий час проживають окремо, спільне господарство не ведуть, сімейні стосунки не підтримуються, в зв`язку з чим позивач вважає подальше збереження сім`ї неможливим, а відповідач не надав жодних доказів на спростування вказаних відомостей та визнав обставини, викладені в позові. Дослідивши вище вказані докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також їх достатність та взаємний зв`язок, суд зазначає наступне: Частинами 1, 3 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Згідно статті 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен з подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Статтею 24 Сімейного кодексу України, крім іншого, визначено, що примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Відповідно до Протоколу №7 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зі змінами, внесеними Протоколом № 11 (стаття 5), кожен із подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання. Ця стаття не перешкоджає державам вживати таких заходів, що є необхідними в інтересах дітей. Відповідно до ч.2\~ст.104 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Згідно з ч.3\~ст.105 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до положень\~статті 110 цього Кодексу. За змістом статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до\~ч.3\~ст.109\~Сімейного кодексу\~України,\~суд\~постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей. Досліджуючи вказані обставини, суд приходить до висновку, що подружні відносини між сторонами фактично припинені, примирення між подружжям неможливе, подальше спільне життя й збереження шлюбу суперечитиме інтересам сторін, в зв`язку з чим позов підлягає задоволенню. Частиною 3\~статті 115 Сімейного кодексу України\~передбачено, що документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Відповідно до\~статті 113 Сімейного кодексу України,\~особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Клопотань про зміну прізвища до суду не надходило, в зв`язку з чим слід залишити сторонам прізвище без змін. Оскільки позивачем не ставилася вимога про стягнення з відповідача судового збору, дотримуючись принципу диспозитивності цивільного судочинства, питання розподілу судових витрат суд не вирішує. На підставі викладеного,

Outcome: approved