Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-24 00:00:00

\~ \~ \~ \~Керівник Чугуївської окружної прокуратури Харківської області С. Прилуцький в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Харківській області, Зміївська міська рада Чугуївського району Харківської області звернулись з позовом до [PERSON] , в якому просять стягнути з відповідача на користь держави в особі Зміївської міської ради шкоду, завдану кримінальним правопорушенням у сумі 136 340 грн 00 коп. \~ \~ \~ \~В обгрунтування позову зазначено, що вироком Зміївського районного суду Харківської області від 27.03.2023 [PERSON] визнано винним за ч.І ст.249 КК України та призначено покарання у виді штрафу 1000 н.м. доходів громадян. Разом з тим, Зміївським відділом Чугуївської окружної прокуратури встановлено, що управління державного агенства меліорації та рибного господарства у Харківській області та Зміївська міська рада Чугуївського району Харківської області з позовною заявою до суду про стягнення збитків в розмірі 136340 грн. з відповідача не звертались, тому виникла необхідність у зверненні прокурора до суду з відповідним позовом в інтересах держави. В ході рибоохоронної роботи, проведеної рейдовою групою Харківського рибоохоронного патруля, виявлено порушення правил рибальства [PERSON] , а саме на ставку біля с.Беспалівка Чугуївського району Харківської області [PERSON] забороненими знаряддями лову риби сітками рибацькими виловив рибу, чим порушив Правила любительського та спортивного рибальства та завдав збитки рибному господарству на загальну суму 136340 грн. Таким чином, неповернення завданих збитків до державного бюджету спричиняє шкоду економічним інтересам держави, загрожує невиконанням загальнодержавних, регіональних та місцевих програм, які фінансуються з бюджету, підриває основні принципи існуючого ладу, перешкоджає здійсненню заходів по раціональному використанню та охороні природного середовища, а тому завдає шкоди державним інтересам, що є підставою для звернення прокурора з вказаною позовною заявою. \~ \~ \~ \~22 серпня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження. У судовому засіданні прокурор просила позов задовольнити з підстав зазначених у ньому. Представник Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Харківській області, у судове засідання не з`явився, надав заяву з проханням проводити розгляд справи за його відсутності. \~ \~ \~ \~Представник Зміївської міської ради Чугуївського району Харківської області у судове засідання не з`явився, надав заяву з проханням проводити розгляд справи за його відсутності. \~ \~ \~ \~ [PERSON] та його представник у судовове засідання не з`явились, про час дату та місце проведення судового засіданні повідомлені належним чином. Представник відповідача надав заяву, в якій просив відкласти судове засідання, оскільки він перебуває у іншому судовому засіданні, однак доказів на підтвердження поважності неявки до суду не надав. Отже, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи за відсутності осіб, які не з`явились у судове засідання. \~ \~ \~ \~Суд вислухавши прокурора, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку. Згідно вироку Зміївського районного суду Харківської області від 27.03.2023 [PERSON] визнано винним за ч.І ст.249 КК України та призначено покарання у виді штрафу 1000 н.м. доходів громадян. Зазначений вирок набрав законної сили. Згідно висновків комплексної судової інженерно-екологічної та економічної експертизи від 14.02.2023 року, розрахунок розміру шкоди заподіяної в наслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів рибогосподарських водних об`єктах України становить 136340 грн. Частиною 6 статті 82 ЦПК України передбачено, що вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Таким чином вирок Зміївського районного суду Харківської області від 27.03.2023, яким [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України , є обов`язковим для суду в питанні, чи мало місце діяння і чи вчинено воно цією особою. \~ \~ \~ \~Згідно вказаного вироку встановлено, що відповідно до договору оренди землі від 16.03.2005 року укладеного між Зміївською РДА в особі [PERSON] із одного боку та [PERSON] , останній прийняв в строкове платне користуваня земельну ділянку (водний об`єкт), яка знаходиться поблизу с.Беспалівка Таранівської сільської ради Зміївського району Харківської області, терміном на 25 років.Відповідно до п.1 вказаного договору орендодавець надає, а орендар приймає в строкове платне користування вищевказану земельну ділянку (водний об`єкт) для культурно-оздоровчих цілей та спортивного рибальства. Згідно довідки наданої управлінням Державного агенства міліорації та рибного господарства у Харківській області для водного об`єкта (ставка), який розташований поблизу с.Беспалівка Чугуївського району Харківської області документи дозвільного характеру на ведення рибогосподарської діяльності не погоджувалися. Незважаючи на вищевикладене, [PERSON] , не маючи передбаченого законом дозволу на промисловий вилов риби, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, знаходячись на вищевказаному водному об`єкті, а саме ставку розташованому поблизу с.Безпалівка, Чугуївського району, Харківської області, який знаходився у нього в оренді, відповідно до вищевказаного договору , порушуючи п.3.14 "Правил любительського і спортивного рибальства у внутрішніх водоймах України" затверджених наказом №19 Державного комітету Рибного господарства України від 15.02.1999 року, відповідно до якого заборонено застосувати без дозволу органів рибоохорони нові знаряддя та способи лову, які не передбачені Правилами рибальства та порушуючи п.3.15 вищевказаних правил, згідно якого заборонено добування водних живих біоресурсів за допомогою знарядь лову, виготовлених із сіткоснасних матеріалів та п.4.14.3 вищевказаних правил, згідно якого забороняється лов риби на період нересту із 01 квітня по 30 червня, користуючись належним йому металевим човном 02.06.2022 року з метою незаконного зайняття рибним промислом встановив на вищевказаній водоймі рибальські сіті в кількості 5 штук, за допомогою, яких у період часу із 02.06.2022 року по 03.06.2022 року в порушення вимог п.4.6 "Правил любительського і спортивного рибальства у внутрішніх водоймах України", якими передбачено , що на водоймах загального користування дозволяється одній особі вилов риби у кількості 3 кг за одну добу, здійснив незаконний вилов риби виду карась сріблястий кількості 83 штук, загальною вагою 11, 3 кг; білий амур вагою 3,2 кг; плотва одна штука, вагою 0,1 кг, загальною вагою 14,6 кг та загальним розміром завданої шкоди - 136340 грн. 00 коп. Внаслідок протиправних дій [PERSON] , у порушення п. 3.14., 3.15., 4.6., п. 4.14.3. "Правил любительського і спортивного рибальства у внутрішніх водоймах України", п. 11, п.п. 1, 12,14 "Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства", затвердженого Постановою КМУ № 1126 від 18.07.1998, які виразились у застосуванні заборонених знарядь лову, вилові водних біоресурсів у кількості, що перевищує добову норму вилову, добуванні водних біоресурсів під час нересту, відповідно до висновку комплексної судової інженерно-екологічної та економічної експертизи № 16827/18478 від 14.02.2023 довкіллю (водному об`єкту) було заподіяно істотну шкоду за ознакою добування великої кількості риби під час нересту. \~ \~ \~ \~Враховуючи, по-перше, обставини встановлені у вироку суду від 27.03.2023, який набрав законної сили, по-друге, положення ч.6 ст. 82 ЦПК України, суд дійшов висновку про те, що розмір заподіяної кримінальним правопорушенням шкоди доведений належними, допустимими, достатніми та достовірними доказами. Відповідно до статті 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Власність зобов`язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. Держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки. Усі суб`єкти права власності рівні перед законом. Згідно приписів ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто зазначена норма передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є правовою підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: 1) протиправної поведінки; 2) шкоди; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; 4) вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова (деліктна) відповідальність не настає. Важливим елементом доказування наявності шкоди є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою потерпілої сторони. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а шкода, яка завдана особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Проаналізувавши вищевикладене можна дійти висновку, що відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить наявність шкоди, протиправну поведінку заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача і вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Оскільки при розгляді кримінальної справи стосовно [PERSON] суд встановив спричинення шкоди саме внаслідок незаконного вилову риби, яким завдано збитки державі у розмірі 136 340 грн., позовна вимога про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню. Питання щодо розподілу судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України.

Outcome: approved