Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-18 00:00:00

Позивач - [PERSON] звернувся до Придніпровського районного суду м. Черкаси з позовом до Черкаської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Свої позовні вимоги мотивує тим, що він є сином [PERSON] , яка мешкала за адресою: [ADDRESS] . Однак, [INFO] [PERSON] померла. Після її смерті відкрилась спадщина, а саме: недоотримана пенсія в Головному управлінні пенсійного фонду України в Луганській області. З часу окупації території Луганської області в 2014 році [PERSON] залишилась проживати за адресою своєї реєстрації, в результаті чого вона була позбавлена можливості отримувати пенсію. З 2014 року і по теперішній час смт Біле Лутугінського р-ну Луганської області є тимчасово окупованою територією. З 21.07.1998 він був зареєстрований та фактично проживав за адресою: [ADDRESS] . У 2017 році, після тимчасової окупації частини території Луганської області, він виїхав з тимчасово окупованої території на територію України, а саме в смт Щастя Луганської області, де проживав до серпня 2022 року, що підтверджує довідкою № 3367/28-5/2-1 від 26.12.2023. Після виїзду на територію України, ще у 2017 році спілкування із матір`ю підтримував лише за допомогою засобів мобільного зв`язку. Про смерть матері йому повідомили її сусіди. Оскільки він був зареєстрований окремо від матері і мешкав в смт Щастя, то знав, що має звернутися до нотаріуса у строк до 26 лютого 2022, що і збирався зробити. Для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини йому потрібно було у судовому порядку встановити факт смерті матері, оскільки остання померла на тимчасово окупованій території Луганської області. З 2017 року з міркувань власної безпеки він не перетинав державний кордон України з тимчасово окупованою територією Луганської області. Тож, збір всіх необхідних документів для подання заяви про встановлення факту смерті зайняв тривалий проміжок часу. З 24.02.2024 в Україні оголошено воєнний стан, через початок воєнних дій зі сторони росії. В смт Щастя велися активні бойові дії, після чого смт Щастя було тимчасово окуповане. В подальшому, 19.07.2023 він перемістився до м. Черкаси і зараз мешкає за адресою: [ADDRESS] . У серпні 2023 року знайомі виїжджали на територію України з тимчасово окупованого смт Біле Лутугинського р-ну Луганської області, де померла його мати, і тільки тоді він зміг отримати всі необхідні для звернення в суд документи. Тож, рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси по справі № 712/11400/23 від 20.10.2023 було встановлено факт смерті громадянки України [PERSON] [INFO] в с. Рогачі Бєльського р-ну Білостоцької області. Свідоцтво про смерть [PERSON] серії [NUMBER] було видано 24 жовтня 2023року. Адвокатом Семенюк О.Г. було подане звернення в інтересах [PERSON] до Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області з питання виплати недоотриманої пенсії за померлу [PERSON] . Звернення було розглянуто та повідомлено, що подати заяву про виплату недоотриманої пенсії у зв`язку зі смертю пенсіонера, фору якої передбачено Додатком 4 до Порядку 22-1, [PERSON] може у способи, передбачені пунктом 1.1 Порядку 22-1. До заяви необхідно додати документи: паспорт громадянина України заявника; документ про присвоєння реєстраційного номеру облікової картки платника податків заявника; свідоцтво про смерть; документи, які підтверджують родинні стосунки з померлим пенсіонером; реквізити банківського рахунку; документи, які засвідчують спільне проживання з пенсіонером на день його смерті (в разі спільного проживання). Якщо недоотримана пенсія увійшла до складу спадщини, додається свідоцтво про спадщину. 13 грудня 2023 року він звернувся із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на недоотриману пенсію в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Луганській області. На підставі вказаної заяви була заведена спадкова справа №46/2023, зареєстрована у Спадковому реєстрі за № 71720199. Але у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] йому було відмовлено на підставі пропущення встановлених строків подання такої заяви. Вважає, що причина пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважною. А саме, активні бойові дії та небезпека перебування на тимчасово окупованих територіях і неможливість отримувати документи з тимчасово окупованих територій засобами поштового зв`язку. На підставі вищезазначеного, позивач просить суд, - визначити йому, [PERSON] , додатковий строк, терміном до 6 місяців для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Ухвалою суду від 28.12.2023 відкрито провадження по справі та призначено її до судового розгляду у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 19.02.2024 закрито підготовче провадження по вказаній справі та призначено її до судового розгляду по суті. У судовому засіданні позивач [PERSON] та його представник адвокат Семенюк О.Г. у судовому засіданні підтримали позовні вимоги та просили задовольнити їх з підстав, викладених у позовній заяві. Позивач [PERSON] додав, що вони з дружиною у 2017 році виїхали до смт Щастя, коли мати ще була жива, а потім після початку війни виїхали до м. Черкаси. Однак, із смт Щастя не могли виїхати до матері, оскільки не пропускали, необхідно було мати паспорт ЛНР. Після смерті матері документи вдалося отримати через знайомих сусідів, які виїжджали через країни Європи лише у липня 2023 року, тому строк було пропущено. У судове засідання представник відповідача Черкаської міської ради не з`явився, до початку надали заяву, у якій просили проводити розгляд справи без участі їхнього представника, у вирішенні даного спору покладаються на розсуд суду. Відзив на позовну заяву не надано. Заслухавши доводи позивача та його представника, враховуючи думку представника відповідача, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи в їх сукупності, всебічно, повно та об`єктивно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. У судовому засіданні встановлено, що [PERSON] , [INFO] є сином [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 27.10.1955. Рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 20.10.2023 встановлено факт смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] в смт. Біле Лутугінського району Луганської області, що є тимчасово окупованою територією. Разом з тим, Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 24.10.2023 видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] (запис поновлено), згідно якого [PERSON] , [INFO] , яка народилася у Білостоцькій області, Бєльського району, село Рогачі, померла [INFO] у віці 88 років у смт. Біле, Лутугинського району, Луганської області, про що 24.10.2023 складено відповідний актовий запис № 16. Відповідно до копії спадкової справи № 46/2023, наданої на запит суду приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Харченко М.М. вбачається, що після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , її син [PERSON] звернувся із заявою про отримання спадщини у вигляді недоотриманої пенсії у Головному управлінні Пенсійного фонду України в Луганській області. Постановою приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу від 15.12.2023 [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , оскільки він не подав заяву про прийняття спадщини в установлений законодавством строк та не проживав з померлою на час відкриття спадщини. Відповідно до ст. 55 Конституції України та ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 Цивільного процесуального кодексу України). Способи захисту визначені ст. 16 Цивільного кодексу України. Відповідно до положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ч. ч. 3, 4 ст. 77 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України). При цьому за ч.ч. 1, 2 ст. 1220 Цивільного кодексу України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу). Згідно із ст. 1268 Цивільного кодексу України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно із ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Тобто, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Статтею 1272 ЦК України визначено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Така ж позиція висловлена Верховним Судом України при розгляді справи № 6-1486цс15 у постанові від 04 листопада 2015 року та при розгляді справи № 6-85цс12 у постанові від 26 вересня 2012 року. За викладеною позицією Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України не застосовуються. Відповідно до змісту ст. 1272 Цивільного кодексу України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Крім того, за загальним правилом, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Таким чином, на основі повно та всебічно з`ясованих обставин справи, суд приходить до висновку, що обставини, через які позивач пропустив встановлений законодавством строк для звернення із заявою про прийняття спадщини, є непереборними і об`єктивними, тобто такими, що не залежали від його волевиявлення, та вважає за можливе встановити [PERSON] додатковий строк три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який буде достатнім для подання відповідної заяви про прийняття спадщини На думку суду, зазначене рішення є справедливим, таким, що не суперечить положенням діючого законодавства та таким, що не порушує права та інтереси інших осіб. На підставі викладеного,

Outcome: approved