Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-20 00:00:00

У вересні 2023 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до Київської міської ради, третя особа Центральне міжрегіональне управління міністерства юстиції (м.Київ), в якому просила визначити їй додатковий тримісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Свої вимоги [PERSON] мотивувала тим, що [INFO] в м.Києві померла її мати - [PERSON] , після смерті якої залишилось спадкове майно, а саме 1/3 частина кв. [ADDRESS] . З метою оформлення спадкових прав вона 12.09.2023 року звернулась до Дванадцятої Київської нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті матері, однак нотаріус постановив відмовити їй у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Вона вважає що нею пропущено строк з поважних причин, оскільки з метою запобігання поширення на території України коронавірусу COVID-19 в країні впровадженні карантинні обмеження, на всій території України встановлено було карантин відповідно до постанови КМУ від 11.03.2020 року № 211 "Про запобігання поширення на території України коронавірусу "COVID-19", указом Президента України № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" введено в Україні воєнний стан з 05:30 год. 24.02.2022 року строком на 30 діб, указом Президента України від № 341/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" було продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05:30 год. 25.05.2022 року строком на 90 діб та з 11.12.2020 року вона постійно проживає в Італійській Республіці. Вона вважає, що існували обставини, що не дозволили їй вчасно звернутись до нотаріуса та прийняти спадщину за заповітом в строк передбачений чинним законодавством України. Просить суд визнати причини пропуску строку на прийняття спадщини поважними. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.09.2023 року визначено головуючого суддю Твердохліб Ю.О. (а.с.23-24). Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва від 25.09.2023 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження (а.с. 28). 12.10.2023 року до суду від представника Київської міської ради Домбровської В.О. надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить зважаючи на докази, наявні в матеріалах справи, ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства (а.с. 36-37). 19.10.2023 року до суду від представника третьої особи Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Київ) Павловської Д.С. надійшли пояснення у справі, у яких просить розгляд справи залишити на розсуд суду (а.с. 40-44). Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 16.11.2023 року витребувано з Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори копію спадкової справи № 1028/2023, заведеної після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] (а.с. 75-76). 22.11.2023 року до суду від Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори, на виконання ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 16.11.2023 року надійшла копія спадкової справи № 1028/2023, заведеної 12.09.2023 року після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с. 90-99). Позивач та її представник в судове засідання не з`явились, направили до суду заяву, у якій просили розглядати справу без їх участі (а.с. 119-122). Відповідач Київська міська рада в судове засідання свого представника не направили, у відзиві просили розглядати справу за відсутності їх представника (а.с. 36-37). Третя особа Центральне міжрегіональне управління міністерства юстиції (м.Київ) у судове засідання не з`явились, просили проводити розгляд справи за відсутності їх представника (а.с. 44). Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 16 ЦК України) Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши думку позивача, прийшов до висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав. Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно з вимогами п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин. Судом встановлено, що [PERSON] є дочкою [PERSON] , що підтверджується повторним свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 30.03.2016 року (а.с.10). Згідно свідоцтва про право власності на житло від 31.12.2003 року квартира за адресою: [ADDRESS] належить на праві приватної спільної власності [PERSON] - 1/3 частини, [PERSON] - 1/3 частини, [PERSON] - 1/3 частини (а.с. 12). Відповідно витягу з реєстру територіальної громади м.Києва за адресою: [ADDRESS] була зареєстрована: [PERSON] , [INFO] та знята з реєстрації 04.01.2022 року (а.с. 14). [INFO] [PERSON] , [INFO] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 29.11.2021 року (а.с. 11). 12.09.2023 року [PERSON] подала заяву до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с. 91). 20.09.2023 року державним нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Мельник М.П. винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії в зв`язку з пропуском передбаченого законодавством шестимісячного строку встановленого для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с. 16). З досліджених в судовому засіданні фактичних обставин справи судом встановлено, що спір між сторонами виник з приводу захисту позивачем свого права на спадкування після померлої матері, у зв`язку з пропуском нею строку для прийняття спадщини. Вказані правовідносини регулюються нормами Цивільного кодексу України. Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Згідно з п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустила шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Аналізуючи зібрані по справі докази, суд вважає, що шестимісячний строк звернення до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини після смерті матері позивача пропушений з поважних причин. В обґрунтування поважності причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини вказано, що в Україні існували карантинні обмеження та введено воєнний стан з 24.02.2022 року, який в подальшому неодноразово продовжувався. Відповідно до статті 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» з 12.03.2020 року на всій території України було установлено карантин. Ч. 4 ст. 2-2 Постанови Кабінету Міністрів України 09.12.2020 №1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» З 17 червня 2021 року на території України встановлюється "зелений" рівень епідемічної небезпеки, відповідно до якого забороняється: перетин державного кордону на в`їзд в Україну іноземцями та особами без громадянства, в яких відсутній поліс (свідоцтво, сертифікат) страхування, що виданий страховою компанією, яка зареєстрована в Україні, або іноземною страховою компанією, яка має представництво на території України чи договірні відносини із страховою компанією-партнером на території України (асистанс), покриває витрати, пов`язані з лікуванням COVID-19, та діє на строк перебування в Україні. У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першоїстатті 106 Конституції України, закону України "Про правовий режим воєнного стану", указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався. Відповідно достатті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України Про правовий режим воєнного стану, статей 7 і 34 Закону України Про нотаріат, указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 Про введення воєнного стану в Україні Кабінет Міністрів України 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». Так, п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції від 06.03.2022) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану. Відповідно до змін внесених 28.04.2022 року постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття продовжено зупиненим на час дії воєнного стану. 29.06.2022 року внесено нові зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», згідно з якими з 29.06.2022 діють нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Так, п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції від 29.06.2022) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Як встановлено судом, матір позивача [PERSON] померла [INFO] і закінчення строку на прийняття спадщини припадало на встановлений карантин з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19 . Згодом 24.02.2022 року почалось повномасштабне вторгнення збройних сил російської федерації на територію України, у зв`язку з чим, перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупинявся на час дії воєнного стану. Як вбачається з закордонного паспорту [PERSON] вона повернулась з Італійської Республіки вже після закінчення строку для подання заяви про прийняття спадщини, що підтверджується відмітками в паспорті (а.с. 115-118). Таким чином, з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» відповідно до якого перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття продовжено зупиненим на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці, а також враховуючи, що позивачка тривалий час перебувала за межами України, то суд приходить до висновку про поважність пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Принцип "пропорційності" тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип "пропорційності", натомість принцип "пропорційності" є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип "пропорційності" як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу "пропорційності" передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Зазначене узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17-ц (провадження № 61-26164св18). Ураховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримуючись загальних засад цивільного законодавства, таких як справедливість, добросовісність та розумність, та на забезпечення виконання завдань цивільного судочинства щодо ефективного захисту порушених, невизнаних прав та інтересів, суд, враховує наявні у справі докази та взаємовідносини сторін, за сукупності яких приходить до висновку про наявність підстав для визначення [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Outcome: approved