Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-18 00:00:00

16.05.2023\~до\~Приморського\~районного суду\~м.\~Одеси\~надійшов\~позов ПП\~«ЛОРІ»\~до\~ [PERSON] \~про відшкодування шкоди, завданої залиттям нежилого приміщення. Позовні вимоги мотивовано тим, що позивач є власником нежилих підвальних приміщень, що розташовані за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 172,5 кв.м., на підставі договору купівлі-продажу від 22.06.2010 № 2781. 27.01.2023 в будинку [ADDRESS] у нежилому підвальному приміщенні піцерії трапилось залиття значної площі стелі та стін, електропроводки, меблів, декору, виведено з ладу електропостачання підвального приміщення, відбулося коротке замикання розеток, залитих водою. 02.02.2023 по факту залиття нежилого підвального приміщення позивача за участі КП «ККС «Порто-Франківський» комісією проведено обстеження приміщення та складено відповідний акт обстеження. Причиною залиття є затікання води з квартири [ADDRESS] , що розташована над нежитловим приміщенням та належить [PERSON] . Позивач на підставі акту обстеження КП «ККС «Порто-Франківський» звернувся 27.02.2023 до судового експерту з будівельно-технічних експертиз [PERSON] . Згідно з висновком експерта № 004/1/2023 будівельно-технічного експертного дослідження від 23.03.2023 у результаті огляду експертом встановлено наявність пошкоджень нежилих підвальних приміщень та визначено вартість ремонтно-будівельних робіт у розмірі 280\~545,00 грн. З огляду на викладене, ПП «ЛОРІ» просить суд стягнути з відповідача 280\~545,00 грн завданої шкоди та понесені судові витрати. 17.05.2023 ухвалою суду позовну заяву залишено без руху. 01.06.2023 на виконання ухвали суду від 17.05.2023 від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків. Ухвалою суду від 02.06.2023 відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. 13.07.2023 ухвалою суду задоволено клопотання представника позивача та витребувано докази, а саме у Комунального підприємства «Бюро технічної інвентаризації» Одеської міської ради (вулиця Троїцька, 25, місто Одеса) інвентарну справу на об`єкт нерухомого майна за адресою: [ADDRESS] . 23.08.2023 від КП «Бюро технічної інвентаризації» ОМР на виконання ухвали суду від 13.07.2023 надійшли копії матеріалів інвентаризаційної справи на об`єкт нерухомого майна за адресою: м. Одеса, вул. Катерининська, буд. 20 на 46 арк. 24.08.2023 ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. На виконання розпорядження № 4 керівника апарату Приморського районного суду м. Одеси Німас І.Я. від 28.09.2023 протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.10.2023 у справу № 522/9443/23 передано на розгляд головуючого судді Павлик\~І.А. 17.10.2023 ухвалою головуючого судді Павлик І.А. справу прийнято до свого провадження. У відповідності з п. 2 ч. 12 ст. 33 ЦПК України за клопотанням представника позивача, розгляд справи продовжено зі стадії розгляду справи по суті. Відповідач повідомлявся про розгляд справи належним чином поштовим відправленням, однак рекомендовані повідомлення повернулись на адресу суду з відмітками «за закінченням терміну зберігання». Дослідивши матеріали справи та оцінивши зібрані у справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи в їх сукупності, суд дійшов наступних висновків. Згідно з ч. 1 ст.\~81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Як вбачається з договору купівлі-продажу нежилих приміщень шляхом викупу від 22.06.2010 № 2781 ПП «ЛОРІ» є власником нежилих підвальних приміщень у [ADDRESS] . 27.01.2023 сталося залиття зазначених підвальних приміщень позивача, про що складено акт обстеження від 02.02.2023. За змістом положень ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. У ч.ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Аналогічний правовий висновок міститься у постановах Верховного Суду від 11.12.2018 у справі № 759/4781/16-ц, від 11.09.2019 у справі № 203/2378/14-ц та від 28.08.2019 у справі №\~638/20603/16. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Положеннями ст. 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Згідно з пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 N 76 (далі - Правила), у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, який повинен встановлювати причини залиття, зокрема чи залиття спричинено унаслідок несправності внутрішньо будинкових мереж водопостачання та водовідведення, та з`ясування питання, чи не було це наслідком недбалості осіб, мешканців квартир, або інші обставини, що могли спричинити залиття. Форма цього акта встановлена в додатку 4 до Правил. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної особи є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; дата аварії, її характер та причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття та про обсяг робіт для усунення його наслідків. Тобто факт залиття, характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість) та його наслідків має бути зафіксований актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов`язкової участі винної особи. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної сторони не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи - прізвище, ім`я, по батькові - підписувати складений акт відмовилися з таких-то причин). З наведеного слідує, що на підтвердження позовних вимог про відшкодування матеріальної шкоди позивач повинен надати належні та допустимі докази, які б підтверджували факт залиття його приміщення з вини відповідача, зокрема, комісійний акт, який складено із додержанням вищевказаних вимог Правил, у якому містяться відомості про факт залиття, винну особу, причини залиття, завдані пошкодження та обсяг робіт для їх усунення. Згідно акту обстеження, від 02.02.2023, складеного комісією у складі: [PERSON] (ст.\~майстра дільниці № 1 КП ЖКС «Порто-Франківський»), [PERSON] (майстра дільниці № 1 КП ЖКС «Порто-Франківський») та [PERSON] (слюсаря-сантехніка дільниці № 1 КП ЖКС «Порто-Франківський»), 27.01.2023 за адресою: [ADDRESS] у нежилому підвальному приміщенні піцерії трапилось залиття значної площі стелі та стін, електропроводки, меблів, декору, виведено з ладу електропостачання підвального приміщення, відбулося коротке замикання розеток, залитих водою. Площа намокання стелі та стін орієнтовно становить 200 кв.м. По всій площі спостерігається відшарування оздоблювальних матеріалів та здуття шпаклівки, на підлозі, на підлозі зібралась значна кількість води. Причиною залиття нежитлового підвального приміщення є затікання води з квартири [ADDRESS] , що розташована над нежитловим приміщенням. Висновки комісії: обмежити водопостачання в квартиру [ADDRESS] до отримання належного доступу до кватири. Дослідивши зазначений акт, судом встановлено, що його складено без участі позивача та відповідача, при його складанні комісією проведено огляд пошкоджень у нежилому підвальному приміщенні піцерії позивача, та зазначено, що треба обмежити водопостачання в квартиру [ADDRESS] до отримання належного доступу до неї. При цьому, зазначивши про те, що причиною залиття нежитлового підвального приміщення є затікання води з квартири [ADDRESS] , комісією огляд зазначеної квартири не проводився, не встановлено саму причину та місце в квартирі [ADDRESS] з якого відбулось залиття, та відповідно особу, з вини якої сталося залиття нежитлового підвального приміщення позивача та обсяг робіт, необхідний для усунення наслідків залиття. З огляду на наведене, вказаний акт обстеження КП ЖКС «Порто-Франківський» від 02.02.2023 не відповідає зазначеним вимогам Правил. Відповідно до ст. 76 ЦПК України дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів) для вирішення справи, встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством (ч. 1 ст. 102 ЦПК України). Відповідно до ст. 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз. З висновку експерта Мазурової І.С. № 004/1/2023 від 23.03.2023 будівельно-технічного експертного дослідження вбачається, що: 1) виходячи з результатів проведеного огляду обстежуваних нежилих підвальних приміщень, а також даних, зазначених в наданій Замовником документації, а саме в копії акту обстеження КП ЖКС «Порто-Франківський» від 02.02.2023, експертом встановлено, що дійсно є пошкодження в нежилих підвальних приміщеннях, розташованих за адресою: [ADDRESS] , які постраждали внаслідок залиття від 27.01.2023; 2) виходячи з того, що безпосередньо експерт не був присутнім під час залиття в нежилих підвальних приміщеннях, розташованих за адресою: [ADDRESS] , яке сталося 27.01.2023, відповідь на поставлене друге питання, відповідно до діючих методик, базується на підставі даних, зазначених в наданій Замовником документації, а саме в копії акту обстеження КП ЖКС «Порто-Франківський» від 02.02.2023, в результаті чого встановлено, що причиною залиття нежилих підвальних приміщень, розташованих за адресою: [ADDRESS] , є затікання води з квартири [ADDRESS] , що розташована над нежитловим приміщенням; 3) вартість ремонтно-будівельних робіт (розмір заподіяної матеріальної шкоди), які необхідно виконати для усунення виявлених пошкоджень в нежилих підвальних приміщеннях, розташованих за адресою: [ADDRESS] , які постраждали внаслідок залиття від 27.01.2023 визначена відповідно до вимог КНУ, з урахуванням фактично визначених в натурі об?ємів робіт, становить (з урахуванням ПДВ): 280\~545,00 грн. Оскільки висновок експерта ґрунтується виключно на копії акту обстеження КП ЖКС «Порто-Франківський» від 02.02.2023, який як встановлено судом, не відповідає вищенаведеним вимогам Правил, суд вважає зазначений висновок експерта № 004/1/2023 від 23.03.2023 неналежним доказом заподіяння позивачу шкоди саме відповідачем. Суд враховує, що для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність одночасно усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; шкоди; причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; вини. Надавши оцінку зібраним у справі доказам у їх сукупності, суд дійшов висновку, що матеріали справи не містять належних, допустимих та беззаперечних доказів наявності вини відповідача у залиття нежилих підвальних приміщень позивача, а тому у задоволені позову слід відмовити.

Outcome: dismissed