Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-25 00:00:00

Керівник Чернівецької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Кіцманської міської ради Чернівецького району звернувся до суду із вказаним вище позовом. На обґрунтування заявлених вимог посилається на те, що Чернівецькою окружною прокуратурою в ході здійснення досудового розслідування кримінального провадження № 12023263110000058 від 07.04.2023 за ознаками ч.1 ст.\~254\~КК України за фактом безгосподарського використання земель встановлено, що [PERSON] , діючи умисно та проявляючи безгосподарність при використанні земельної ділянки, належної на праві приватної власності [PERSON] , площею 0,1710 га,\~кадастровий номер\~7322582800:02:001:0136,\~що розташована по [ADDRESS] , цільове призначення якої для ведення особистого селянського господарства, без зміни її цільового призначення та переведення у землі водного фонду, облаштувала на частині цієї земельної ділянки штучну водойму для власних потреб, площею 0,0791 га. Таке використання відповідачкою земельної ділянки призвело до зміни рельєфу місцевості та спричинило виведення її з сільськогосподарського обороту, що полягає у припиненні та неможливості подальшого використання зазначеної земельної ділянки за цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства назавжди, тобто неможливості вирощування на ній сільськогосподарських культур; порушення структури ґрунту, що виразилось у втраті його фізичних, хімічних, біологічних та економічних властивостей, а також природного рослинного покриву, зміні його механічного та технічного складу під впливом антропогенного навантаження. Розмір заподіяної шкоди становить 6\~489,01 грн, який визначено на підставі Методики визначення розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) без спеціального дозволу, затвердженої постановою КМУ №963 від 25.07.2007 Зазначає, що [PERSON] відмовляється у добровільному порядку відшкодувати завдану шкоду, інтереси держави до цього часу залишаються не захищеними, а уповноваженим органом Кіцманської міської ради Чернівецького району Чернівецької області допущено бездіяльність, тому наявні виключні підстави для представництва прокурором інтересів держави в суді у спірних правовідносинах. В судове засідання позивач - керівник Чернівецької окружної прокуратури Шевчук П.В. не з`явився, попередньо від прокурора Кіцманського відділу Чернівецької окружної прокуратури Ройку Ж.В. надійшла заява, в якій вона просить розгляд справи провести без участі представника позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та наполягає на їх задоволенні. Відповідачка [PERSON] у судове засідання не з`явилася, скерувала до суду заяву про визнання позову, просила справу розглянути за її відсутності. Відповідно до ч.1 ст.274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. Відповідно до ч. 5 ст.279\~ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Оскільки, відповідно до вимог ст. 279 ЦПК України, справа в порядку спрощеного позовного провадження розглядається за наявними у справі матеріалами, то, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу суд не здійснює. Заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження від сторін у справі не надходили. Дослідивши матеріали справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін та подані докази, з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, суд вважає, що позов обґрунтований та доведений і підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст.\~13\~Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Власність зобов`язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. Держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки. Усі суб`єкти права власності рівні перед законом. Відповідно до ст. 1 Закону України Про державний контроль за використанням та охороною земель визначено, що невиконання вимог щодо використання земель за цільовим призначенням - невикористання земельної ділянки, крім реалізації науково обґрунтованих проектних рішень, або фактичне використання земельної ділянки, яке не відповідає її цільовому призначенню, встановленому при передачі земельної ділянки у власність чи наданні в користування, в тому числі в оренду, а також недодержання режиму використання земельної ділянки або її частини в разі встановлення обмежень (обтяжень) Згідно з п. ґ, ч.1 ст.\~211\~Земельного Кодексу\~України передбачено, що громадяни та юридичні особи несуть цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність за порушення земельного законодавства у вигляді невиконання вимог щодо використання земель за цільовим призначенням. Як встановлено матеріалами справи, [PERSON] з\~31.08.2016\~року є\~власником земельної\~ділянки,\~площею 0,1710\~га,\~за цільовим\~призначенням «Для\~ведення особистого\~селянського господарства»,\~що розташована\~за адресою:\~ [ADDRESS] ,\~якою користується\~ [PERSON] та зобов`язана забезпечити використання земельної ділянки за призначенням. Крім того, досудовим розслідуванням кримінального провадження № 12023263110000058 від 07.04.2023 за ознаками ч.1 ст. 254 КК України, безгосподарське використання землі, встановлено, що [PERSON] , діючи умисно та проявляючи безгосподарність при використанні вказаної вище земельної ділянки належної на праві приватної власності [PERSON] , без зміни її цільового призначення та переведення у землі водного фонду, облаштувала на частині цієї земельної ділянки штучну водойму для власних потреб, площею 0,0791 га., внаслідок чого така була безпідставно виведена з земель сільськогосподарського обороту. Таке використання [PERSON] земельної ділянки призвело до зміни рельєфу місцевості та спричинило виведення їх з сільськогосподарського обороту, що полягає у припиненні та неможливості подальшого використання зазначеної земельної ділянки за цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства назавжди, тобто неможливості вирощування на ній сільськогосподарських культур. Ухвалою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 12.09.2023 у справі № 718/2787/23, [PERSON] звільнено\~ від кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст.254 КК України, у зв`язку із закінченням строків давності, на підставі ч. 1 ст. 49 КК України, а кримінальне провадження щодо неї закрито, тобто на нереабілітуючій підставі. Цивільний позов\~прокурора Кіцманського\~відділу Чернівецької\~окружної прокуратури\~в інтересах\~держави в\~особі Кіцманської\~міської ради\~до [PERSON] \~про відшкодування\~шкоди,\~завданої кримінальним\~правопорушенням,\~залишено без\~розгляду. Ухвала вступила в законну силу 20.09.2023. Розмір шкоди, визначений на підставі Методики визначення розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) без спеціального дозволу, затвердженої постановою КМУ № 963 від 25 липня 2007 року, становить 6 489,01 гривень. В той же час, несплата відповідачкою в добровільному порядку шкоди, заподіяної внаслідок використання земельної ділянки не за цільовим призначенням, стала підставою для звернення позивача до суду по захист інтересів держави. Статтею 131-1\~Конституції України на органи прокуратури покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Відповідно до вимог п. 1, 3 ст.\~23\~Закону України\~«Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Згідно із ч.4 ст.56\~ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Відповідно до ч. 1 ст.\~24\~Закону України\~«Про прокуратуру» право подання позовної заяви (заяви, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному, прокурору України, його першому заступнику та заступникам, керівникам регіональних та місцевих прокуратур, їх першим заступникам та заступникам. Згідно з ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом. За змістом наведених правових норм прокурор вправі пред`явити позов в інтересах держави у разі порушення матеріальних або інших інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження та якщо відсутній орган, уповноважений здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, або у відповідного органу відсутні повноваження щодо звернення до суду. Відповідно до ч. 4 ст.\~23\~Закону України\~«Про прокуратуру» наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором в суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. Із досліджених в судовому засіданні матеріалів справи встановлено, що вказані вимоги прокурором дотримано. Перед зверненням до суду з вказаним позовом 29.01.2024 керівник Чернівецької окружної прокуратури Шевчук П.В. повідомив про це Голову Кіцманської міської ради Чернівецького району Чернівецької області [PERSON] , що підтверджується відповідним повідомленням № 52/4-1426ВИХ-24 від 29.01.2024. Суд погоджується з доводами прокурора про те, що невжиття заходів, спрямованих на відновлення порушених інтересів держави, нестягнення до бюджету збитків, завданих порушеннями вимог законодавства є підставою для застосування прокурором представницьких повноважень згідно вимог ст.\~131-1\~Конституції України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру». Приписами ст.\~16\~ЦК України встановлено, що одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків (шкоди). Згідно ст.\~1166\~ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка її завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням земельного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Стаття 1166\~ЦК України містить правило про загальний (генеральний) делікт, відповідно до якого будь-яка шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, повинна бути відшкодована особою, яка її завдала, в повному обсязі. Отже, загальною підставою деліктної відповідальності є протиправне, шкідливе, винне діяння завдавача шкоди (цивільне правопорушення). У науці цивільного права акт завдання шкоди прийнято поділяти на такі складові елементи: а) протиправна поведінка особи; б) настання шкоди; в) причинний зв`язок між двома першими елементами; в) вина завдавача шкоди. При цьому, для настання деліктної відповідальності необхідна наявність всіх складових правопорушення. Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). У відносинах, що розглядаються, шкода це не тільки обов`язкова умова, але й міра відповідальності, оскільки за загальним правилом статті, завдана шкода відшкодовується у повному обсязі. Мова йде про реальну шкоду та упущену вигоду. Виходячи з загальних принципів цивільного права для застосування такої міри відповідальності, як стягнення шкоди потрібна наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою, що є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди. Тобто відсутність у діях особи умислу або необережності звільняє її від відповідальності, крім випадків, коли за нормами ЦК відповідальність настає незалежно від вини. Тобто, для застосування такої міри відповідальності як стягнення шкоди, позивач повинен довести наявність шкоди та її розмір, протиправність дій відповідача, та причинного зв`язку між шкодою позивача (держави) та протиправними діями відповідача. Враховуючи, що належними та допустимими доказами, наявними в матеріалах справи, підтверджується протиправна поведінка відповідачки, яка виражається у використанні земельної ділянки не за цільовим призначенням; розмір шкоди заподіяної навколишньому природному середовищу, обрахований відповідно до Методики визначення розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) без спеціального дозволу, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 25.07.2007 № 963; безпосередній причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою відповідача, оскільки шкода виступає об`єктивним наслідком поведінки відповідача через недотримання природоохоронного законодавства; а також вина відповідачки, що полягає в самовільному викопуванні водних об`єктів, що спричинило безгосподарське використання земель, суд дійшов висновку про задоволення позову в повному обсязі. Відповідно до ч.1 ст.141\~ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору за подання до суду цієї позовної заяви на підставі п. 6 ч 1 ст. 5 закону України «Про судовий збір», то з відповідачки на користь держави, належить стягнути судовий збір в розмірі 3028 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved