Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-20 00:00:00

1. Процедура. 1.1. [PERSON] звернулась до Київського районного суду м. Харкова з позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] на її користь суму майнових збитків у розмірі 130\~982,00 грн., судовий збір у розмірі 1310,00 грн. та витрати на проведення експертизи у розмірі 5500 грн. В обгрунтування позову зазначає, що 26 та 28.10.2022 за адресою [ADDRESS] відбулися залиття квартир з 4 поверху і до підвалу. Джерелом витікання води стала квартира [ADDRESS] , що знаходиться на 4-му поверсі. Позивачу було завдано матеріальних збитків майну та особистим речам, відбулося по суті знищення можливості проживати в квартирі. З Єдиного державного реєстру нерухомості стало відомо, що відповідач є власником квартири [ADDRESS] , що знаходиться на 4-му поверсі. Відповідно до даних проведеної експертної оцінки ліцензованого оцінювача, збитки, яких зазнала позивач, складають 130\~982,00 грн. 1.2. Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 10.08.2023 провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження. 1.3. 19.09.2023 до суду від представника відповідача надійшов відзив, в якому зазначається, що долучені до позову докази не містять належного та допустимого підтвердження джерела витікання води, а відтак вина відповідача недоведена. Також вказано про невідповідність акту КП «Жилкомсервіс» від 02.11.2022 Правилам утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, що вказує на недоведеність вини відповідача. Зазначається, що акти від 26 та 28.10.2022, підписані мешканцями будинку, не є належними доказами по справі. 2. Узагальнені позиції учасників судового провадження. 2.1. У судовому засіданні представником позивача позов було підтримано у повному обсязі. 2.2. Представник відповідача у судовому засіданні заперечувала проти позову та просила суд відмовити в позові у повному обсязі. 3. Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. 3.1. Судом встановлено, що згідно копії договору дарування від 09.02.2008 [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] . Згідно з копією акту КП «Жилкомсервіс» від 02.11.2022, складеного комісією у складі: інженера дільниці №11 [PERSON] , начальника т/р №1 КП ХТС [PERSON] , майстра дільниці №11 [PERSON] , відбулося залиття квартири [ADDRESS] з квартири [ADDRESS] . При залитті постраждало: кухня площею 4,2 кв.м., вбиральня 0,8 кв.м, коридор 3,2 кв.м, 1-ша кімната 11,4 кв.м, 2-га кімната 10,7 кв.м.. Висновки комісії залиття квартири [ADDRESS] трапилося по причині аварії, що трапилась в квартирі [ADDRESS] , розташованій на 4-му поверсі. Причина аварії порив на внутрішньо квартирному стояку ЦО при включенні системи ЦО. З витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна вбачається, що квартира [ADDRESS] , належить на праві приватної власності [PERSON] . Позивачем долучено до матеріалів справи звіт від 30.01.2023 про незалежну оцінку вартості матеріального збитку, завданої власнику майна № У102/23 двокімнатної квартири [ADDRESS] . Відповідно до висновку вказаного звіту, вартість матеріального збитку, завданого власнику майна, становить 130\~982,00 грн. 4. Релевантне законодавство. 4.1. Відповідно до ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням Відповідно до частини 1 статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За правилами статті 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Цивільне законодавства в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Матеріальними збитками в розумінні закону є, в тому числі, витрати, які особа мусить зробити для відновлення свого порушеного права, тобто в цьому випадку витрати, пов`язані із виконанням ремонтно-будівельних робіт. Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, які мають бути ним зроблені. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Цивільним кодексом України закріплено загальний принцип повного відшкодування збитків, що випливає з частини третьої статті 22 цього кодексу, якою визначено, що збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. 5. Мотиви і висновки суду. 5.1. З огляду на вказане, виходячи із встановлених обставин справи та підстав пред`явлених позивачем вимог, беручи до уваги, що дії відповідача призвели до завдання позивачу матеріальних збитків, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача в частині стягнення з відповідача суми матеріальних збитків в розмірі 130\~982,00 грн. підлягають задоволенню. При цьому суд відхиляє доводи представника відповідача щодо недійсності актів від 26 та 28.10.2022, підписаних сусідами сторін, оскільки на актах містяться підписи 9 жителів під`їзду, а не тільки 2 свідків. Також слід зауважити, що вказані акти є додатковими доказами у справі, оскільки в матеріалах справи міститься акт, виданий КП «Жилкомсервіс» 02.11.2022, в якому зазначено аналогічні відомості щодо джерела витякання води квартира [ADDRESS] , що належить відповідачу. Також інформація щодо витоку води в квартирі [ADDRESS] міститься у відповіді КП «Харківські теплові мережі» від 08.03.2024. Також суд критично ставиться до твердження відповідача щодо невідповідності акту КП «Жилкомсервіс» від 02.11.2022, Правилам утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, оскільки з доданого акту судом встановлено причини залиття квартири та осіб, які допустили таке залиття, тому суд вважає, що вказаний акт є належним та допустимим доказом. Крім того, суд зазначає, що відповідачем не спростована вартість матеріального збитку визначена у звіті від 30.01.2023 про незалежну оцінку вартості матеріального збитку, завданої власнику майна № У102/23 у розмірі 130\~982,00 грн.. Заслухані судом свідки [PERSON] та [PERSON] вказали на те, що вони не знають, де саме було джерело витікання води при залитті. 6. Судові витрати. 6.1. Як вказано в квитанції до прибуткового касового ордеру, № 3 позивач сплатила послуги незалежної оцінки ТОВ «Проексперт» у розмірі 5500 грн. Також позивачем був сплачений судовий сбір 1310,00 грн.. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. За нормами п. 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. Враховуючи задоволення позовних вимог позивача щодо стягнення матеріальної шкоди з відповідача у розмірі 130\~982,00 грн., суд дійшов висновку про стягнення з відповідача на користь позивача витрат, пов`язаних із сплатою судового збору 1310,00 грн. та із залученням суб`єкта оціночної діяльності у розмірі 5500 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved