Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-31 00:00:00

01.08.2023 року позивач звернувся до Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області з даним позовом, мотивуючи його наступним. Садове товариство є юридичною особою, яке створюється та діє відповідно до статуту та закону. Діючий Статут СТ «Трубник» затверджено згідно до протоколу №7 загальних зборів членів від 17 вересня 2016 року, та зареєстрований згідно рішення Виконавчого комітету Нікопольської міської ради від 12.11.1982 року № 560, враховуючи зміни до Статуту від 13.03.2014 року. [PERSON] є членом даного СТ «Трубник» з 2013 року та сплачує членські внески на вимоги Правління СТ «Трубник». Згідно до п.1.4. Статуту СТ «Трубник» органами управління садовим товариством є загальні збори його членів, правління та голова правління. Згідно до п.8.2. Статуту СТ «Трубник», грошові кошти витрачаються правлінням по прибутково-видатковому кошторису, затвердженому на загальних зборах товариства. Відповідно до п.8.2 Грошовий фонд товариства складається з вступних, членських і цільових внесків, внесених членами садового товариства. Відповідно до п.9.2.4 Статуту СТ «Трубник» Загальні збори встановлюють розміри членських внесків і терміни їх сплати. [PERSON] належить одна садівнича ділянка, за яку було сплачено до СТ «Трубник» членські внески за період з 2018 року по 2023 рік включно в сумі 10 100 (десять тисяч сто) грн. 00 коп., а саме: з 2018 року по 2021 рік 1 980 (одна тисяча дев`ятсот вісімдесят) грн.. 00 коп. за садівничу ділянку на рік, за 2022 рік 1\~400 (тисяча чотириста) грн. 00 коп., за 2023 рік - 780 (сімсот вісімдесят) грн. за ділянку. Доказом сплати ним так званих членських внесків за ділянку є особистий підпис [PERSON] у відомостях прийому готівкових коштів в бухгалтерії Товариства, за якими повинні робитись записи в касовій книзі, згідно якій повинні здаватись прийняті готівкові кошти на рахунок садового товариства. Зазначає, що при сплаті членських внесків садоводам не видаються відривні талони від прибуткових касових ордерів. Тому доказами сплати грошових внесків є запис в платіжній відомості, касовій книзі та членських і розрахункових книжках садоводів. Також зазначає, що за несплату членських внесків, або так званий борг по сплаті, правління відключало ділянки від водо та електропостачання, чим примушувало його безпідставно сплачувати щорічний членський внесок. В такий спосіб СТ «Трубник» незаконно отримувало кошти. Сума членських внесків на рік головою правління оголошувалась тільки в усній формі. В бухгалтерії не існує жодного документу, згідно якого бухгалтер приймала членські внески у сумі 1 980,00 грн. за рік з однієї ділянки. Також зазначає, що сплата за постачання технічної води та електроенергії велась окремо, згідно показників лічильників і не має відношення до членських внесків. На теперішній час в СТ «Трубник» взагалі не існує жодного прийнятого за вимогами Статуту СТ «Трубник» прибутково-видаткового кошторису, оскільки це питання не виносилось на розгляд Загальних Зборів, відповідно до п. 9.2.8, п. 9.3 Статуту. Правління СТ «Трубник» грошові кошти з членів садового товариства збирало безпідставно, тобто членські внески не мають економічного обґрунтування. Крім цього, бухгалтерія та правління СТ «Трубник» вже декілька років поспіль взагалі не звітує про витрачені кошти перед членами садового товариства. Ним неодноразово були подані письмові запити до правління СТ «Трубник» щодо правових підстав нарахування та збору коштів, які вимагались головою правління та бухгалтерією. Але всі запити були проігноровані. Крім того, на його примірниках запитів бухгалтер відмовилась ставити свій підпис та печатку, зазначивши на документі тільки вихідний номер та дату. Більш того, ним поштою був надісланий запит до голови правління щодо надання йому відомостей про сплату та суму сплачених ним членських внесків, який згідно повідомлення пошти, голова правління [PERSON] отримав. Зазначає, що правління СТ «Трубник», на чолі з головою [PERSON] , не мали законного права вимагати оплати членських внесків, які не затверджені на загальних зборах товариства. Тому він вважає, що з нього незаконно витребувана оплата членських внесків за 2018, 2019, 2020, 2021, 2022, 2023 роки в сумі 10 100 грн. На підставі викладеного, просить суд зобов`язати СТ «Трубник» повернути йому, сплачені ним членські внески за 2018, 2019, 2020, 2021, 2022, 2023 роки в сумі 10 100 грн. та понесені ним судові витрати. Не заперечує проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. Ухвалою суду про відкриття провадження у справі від 11.09.2023 року позовна заява прийнята до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, відповідачу був наданий строк 15 днів з дня отримання ним такої ухвали суду, на подачу відзиву на позовну заяву (а.с. 23-24). Відповідач повідомлявся про розгляд справи належним чином, про що свідчить конверт (а.с. 26) та розписка (а.с.27), відзиву на позовну заяву на адресу суду не надійшло. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється за відсутністю сторін, що відповідає положенням ч.2 ст.247 ЦПК України. Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч.1 ст.15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання чи оспорювання. Згідно з ч.1 ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Пунктом 11 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» передбачено, що оскільки правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів та осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси (частини перша та друга статті 3 ЦПК (в редакції закону 2004 року), то суд повинен встановити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, а якщо були, то вказати, чи є залучений у справі відповідач відповідальним за це. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є членом Садового товариства «Трубник» з 2013 року. Відповідно до членської книжки, наданої до позову, [PERSON] належить садова ділянка № 269 (а.с. 6-7). У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2018 року у справі №617/1432/16-ц зазначено, що: «Верховний Суд виходить з того, що на сьогодні відсутній чіткий правовий механізм, який регулює діяльність садівничих товариств. Водночас згідно із\~статтею 2 Закону України «Про кооперацію»\~кооператив - юридична особа, утворена фізичними та/або юридичними особами, які добровільно об`єдналися на основі членства для ведення спільної господарської та іншої діяльності з метою задоволення своїх економічних, соціальних та інших потреб на засадах самоврядування; обслуговуючий кооператив - кооператив, який утворюється шляхом об`єднання фізичних та/або юридичних осіб для надання послуг переважно членам кооперативу, а також іншим особам з метою провадження їх господарської діяльності. Обслуговуючі кооперативи надають послуги іншим особам в обсягах, що не перевищують 20 відсотків загального обороту кооперативу. Державний комітет України з питань регуляторної політики та підприємництва в своїх листах, зокрема № 6978 від 11 жовтня 2004 року і № 1339 від 21 лютого 2006 року, надавав роз`яснено щодо реєстрації, садівничого (садового) товариства. Зокрема, роз`яснено, що садівницькі товариства відносяться до обслуговуючих кооперативів. Згідно із частиною третьою\~статті 1 Закону України «Про громадські об`єднання»\~громадська організація - це громадське об`єднання, засновниками та членами (учасниками) якого є фізичні особи. Нормами цієї статті закріплено, що громадське об`єднання - це добровільне об`єднання фізичних осіб та/або юридичних осіб приватного права для здійснення і захисту прав і свобод та задоволення суспільних, зокрема економічних, соціальних, культурних, екологічних та інших інтересів. Верховний Суд виходить з того, що згідно з чинним законодавством України садове товариство може створюватися у двох організаційно-правових формах: як кооператив і як громадська організація. Від обраної організаційно-правової форми для садового товариства залежать порядок його державної реєстрації, а також порядок здійснення ним діяльності». Відповідно до п. 1.1 Статуту Садового товариства «Трубник» товариство створене на принципах добровільності, об`єднує громадян на умовах спільності їх інтересів для реалізації мети і задач, визначених\~Законом «Про об`єднання громадян». Закон «Про об`єднання громадян»\~втратив чинність у зв`язку з введенням в дію з 01.01.2013\~Закону «Про громадські об`єднання», у зв`язку з чим садове товариство може мати таку організаційно-правову форму як громадська організація. Таким чином, до спірних правовідносин підлягає застосування законодавство про об`єднання громадян. Частиною першою\~ статті 1\~Закону\~України\~«Про громадські\~об`єднання» громадське об`єднання - це добровільне об`єднання фізичних осіб та/або юридичних осіб приватного права для здійснення та захисту прав і свобод, задоволення суспільних, зокрема економічних, соціальних, культурних, екологічних, та інших інтересів. Громадська організація - це громадське об`єднання, засновниками та членами (учасниками) якого є фізичні особи. Пунктом 1.4 Статуту Садового товариства «Трубник» передбачено, що органами управління товариством є загальні збори його членів, правління та голови правління. Відповідно до пункту 1.6 Статут товариства є основним документом, регулюючим його діяльність, він не повинен суперечити закону. Членство в товаристві є добровільним. Його членами можуть бути лише ті особи, що мають у власності або оренді земельну ділянку з відповідним цільовим призначенням. Відповідно до пункту 4.6 Статуту члени товариства зобов`язані, у тому числі, своєчасно сплачувати внески, передбачені Законом та статутом Товариства. Відповідно до пункту 5.2 Статуту член товариства повинен, окрім іншого, своєчасно сплачувати вступні, членські і цільові внески, а також платежі по земельному податку, за спожиту електроенергію і воду протягом строку у встановлені терміни. Як вбачається із розділу 8 Статуту, грошовий фонд товариства складається із вступних, членських і цільових внесків членами СТ. Засоби витрачаються Правлінням по прибутково-видаткових кошторисах, затверджених загальними зборами з оформленням витратних документів, підписаних головою правління і бухгалтером (скарбником). Товариство використовує свої доходи (прибутки) виключно для фінансування видатків на своє утримання, реалізації мети та напрямів діяльності, визначених установчими документами. Членські внески\~на оплату праці, ремонт ліній електропередач, водоводів, насосних, свердловин, доріг, придбання необхідного матеріалу для ремонту. Як вбачається з розділу 9 Статуту, управління товариством здійснюється на основі самоврядування, широкої гласності, активної участі всіх членів в рішенні питань його діяльності. [PERSON] зазначає, що сплачував до Садового товариства «Трубник» членські внески за період з 2018 року по 2023 рік за ділянку, яка йому належить, в розмірі 1 980 грн. на рік за одну ділянку з 2018 року по 2021 рік, за 2022 рік 1 400 грн. та 780 грн. за одну ділянку в 2023 році. Доказом сплати позивачем членських внесків є особистий підпис [PERSON] у відомостях прийому готівкових коштів в бухгалтерії СТ «Трубник». Аналіз матеріалів справи свідчить, що незважаючи на незгоду позивача з розміром членських внесків, [PERSON] впродовж декількох років їх сплачував, виконував обов`язки члена садового товариства відповідно до Статуту, нарікань щодо їх сплати та розміру не висловлював. Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту (зокрема, постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року в справі № 638/2304/17 (провадження № 61-2417сво19). Приватно-правовими нормами визначене обмежене коло підстав відмови у судовому захисті цивільного права та інтересу особи, зокрема, до них належать: необґрунтованість позовних вимог (встановлена судом відсутність порушеного права або охоронюваного законом інтересу позивача); зловживання матеріальними правами; обрання позивачем неналежного способу захисту його порушеного права/інтересу; сплив позовної давності ( постанова Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 листопада 2023 року в справі № 761/42030/21 (провадження № 61-12101св23). Статутом СТ «Трубник» не передбачено підстав для повернення членських внесків, які сплачувались позивачем добровільно, проте повернення членських внесків може мати наслідки через визнання недійсним протоколу загальних зборів членів садового товариства. Звертаючись до суду з позовом до СТ«Трубник» про зобов`язання повернути членські внески, встановлені протоколом загальних зборів, позивач сам протокол не оспорює, тому суд приходить до висновку, що позивачем обрано неналежний спосіб захисту, що є підставою для відмови у позові. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, вимоги позивача щодо стягнення судових витрат з відповідача задоволенню не підлягають, оскільки останньому в позові відмовлено.

Outcome: dismissed