Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-27 00:00:00

Позовні вимоги мотивовані тим, що Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області проведено перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства України, щодо використання водних біоресурсів на території Немирівського району, в ході якої встановлено, що громадянин [PERSON] (далі Відповідач), житель м. Немирів Вінницької області здійснив грубе порушення правил рибальства - незаконний вилов водних живих біоресурсів на Ладижинському водосховищі р. Південний Буг біля с. Щурівці Гайсинського району Вінницької області, а саме: риби виду окунь в кількості 7 шт., лящ в кількості 8 шт., судак в кількості 19 шт., плітка в кількості 9 шт., краснопірка в кількості 11 шт., карась в кількості 1 шт.. Відповідачем використовувалися заборонені знаряддя лову - 3 сітки: розміром вічка 30*30 мм, висотою 1м, довжиною 20 м; розміром вічка 25*25мм, висотою 1м, довжиною 70 м; розміром вічка 25*25 мм, висотою 1м, довжиною 50 м. На основі даних результатів перевірки державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища у Вінницькій області стосовно відповідача складено протокол про адміністративне правопорушення №014871 від 29.07.2022. У відповідних графах адмінпротоколу правопорушником надано пояснення, якими вину визнано. Гайсинським районним судом Вінницької області від 31.10.2022 у справі № 129/1873/22 винесено постанову, якою закрито провадження у справі відносно [PERSON] за ч. 4 ст. 85 КУпАП у зв`язку із закінченням строку, передбаченого ст. 38 КУпАП. Дії відповідача (незаконний вилов водних живих біоресурсів із застосуванням заборонених знарядь лову) є порушенням ст.ст. 27, 52-1 ЗУ «Про тваринний світ» та п.п. 3.14, 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства. Своїми діями, внаслідок здійснення вилову риби забороненим знаряддям лову, відповідачем завдано державі шкоду на загальну суму 136340 гривень. 18.11.2022 відповідачу направлено претензію № 3550/7/22 від 18.11.2022 для добровільної сплати суми завданої шкоди, однак добровільно вказану суму шкоду, що становить 136340 грн. відповідач не відшкодував, у зв`язку із чим виникла необхідність стягнення вказаної суми у судовому порядку. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] позовні вимоги підтримала, просить їх задовольнити у повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, оскільки незаконний вилов риби він не здійснював, а лише приблизно о 04:00 год. ранку витягнув із річки чужі сітки, щоб допомогти рибінспекції, яка чомусь склала на нього протокол за ч.4 ст. 85 КУпАП за незаконний вилов водних живих\~біорсурсів із\~застосуванням заборонених\~знарядь лову.\~У графі\~протоколу "пояснення\~правопорушника"\~записав те,\~що продиктували\~працівники рибінспекції.\~А тому\~просить відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку про задоволення позову з наступних підстав. Судом встановлено, що 29.07.2022 стосовно [PERSON] був складений протокол про адміністративне правопорушення №014871 по факту вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП, в якому вказується, що [PERSON] 29.07.2022 о 04:42 год. здійснив грубе порушення правил рибальства - незаконний вилов водних живих біоресурсів на Ладижинському водосховищі р. Південний Буг біля с. Щурівці Гайсинського району Вінницької області, а саме: риби виду окунь в кількості 7 шт., лящ в кількості 8 шт., судак в кількості 19 шт., плітка в кількості 9 шт., краснопірка в кількості 11 шт., карась в кількості 1 шт.. Відповідачем використовувалися заборонені знаряддя лову - 3 сітки: розміром вічка 30*30 мм, висотою 1м, довжиною 20 м; розміром вічка 25*25мм, висотою 1м, довжиною 70 м; розміром вічка 25*25 мм, висотою 1м, довжиною 50 м. Згідно пояснення [PERSON] в протоколі, він кинув 3 сітки щоб зловити для їжі риби, однак був затриманий працівниками інспекції. Постановою Гайсинського районного суду Вінницької області від 31.10.2022 (справа № 129/1873/22), яка набрала законної сили 10.11.2022, закрито провадження у справі відносно [PERSON] за ч. 4 ст. 85 КУпАП у зв`язку з закінченням строку, передбаченого ст.38 КУпАП. Як вбачається із розрахунку розміру шкоди, заподіяної державі від 01.08.2022, проведеного держінспектором з ОНПС у Вінницькій області [PERSON] на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», загальна сума заподіяної шкоди становить 136340 грн. 18.11.2022 року на адресу [PERSON] начальником ДЕІ у Вінницькій області було направлено претензію про сплату шкоди у добровільному порядку. Доказів про відшкодування шкоди на момент розгляду справи матеріали справи не містять. Згідно з ч.1 ст.17 Закону України «Про тваринний світ» до спеціального використання об`єктів тваринного світу належать усі види використання тваринного світу (за винятком передбачених законодавством випадків безоплатного любительського і спортивного рибальства у водних об`єктах загального користування), що здійснюються з їх вилученням (добуванням, збиранням тощо) із природного середовища. Відповідно до статті 27 Закону України «Про тваринний світ», у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Відповідно до ч.1 ст.34 Закону України «Про тваринний світ», користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані додержуватися встановлених правил, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу. Згідно з ст. 52-1 Закону України «Про тваринний світ», для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання, серед іншого, монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом. Відповідно до пунктів 3.15, 4.11 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15 лютого 1999 року, зареєстрованих Міністерством юстиції України 28 квітня 1999 року за №269/3562, забороняється: лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї, промислових і інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань. Згідно з ч.1 ст.68, ч.1 ст.69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до ст. 20 ЗУ "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Частиною 1 ст.63 Закону України «Про тваринний світ» встановлено, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Аналіз наведених спеціальних правових норм у галузі охорони навколишнього середовища дає підстави для висновку про те, що незаконне вилучення водних біоресурсів, у тому числі, і риби із середовища їх перебування, є окремим видом правопорушення, за яке передбачена, зокрема, матеріальна відповідальність у виді відшкодування шкоди відповідно до визначених розмірів (такс). Відповідно до п. 6.2. Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених Державним комітетом рибного господарства України 15 лютого 1999 року шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209. Постановою Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» встановлено такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України. Відповідно до затверджених такс, оцінка збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення одного екземпляра водних біоресурсів незалежно від розміру та ваги здійснюється із розрахунку у відповідності до затверджених неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Відповідно до п. 5 підрозділу 1 розділу XX Податкового кодексу України розмір одного неоподатковуваного мінімуму доходів громадян становить 17 гривень. Відповідно до п. 6.7 розділу ІІ Положення про Державну екологічну інспекцію у Вінницькій області, затвердженого Наказом Держекоінспекції України № 652 від 28.09.2017, Держекоінспекція відповідно до своїх функцій розраховує розмір шкоди, збитків і втрат, заподіяних внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах. Так, ч.ч.1, 2 ст.1166 ЦК України передбачено що, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно з ч.ч. 1, 2\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.ч. 1, 2\~ст. 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно з ч. 1, 6\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 89 ЦПК України\~передбачено, що\~\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.\~\~Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Отже, за обставин, встановлених у судовому засіданні та викладених вище, представником позивача належними та допустимими доказами доведено, що відповідач здійснив грубе порушення\~правил рибальства\~-\~незаконний вилов\~водних живих\~біоресурсів,\~внаслідок чого\~було завдано державі шкоди на суму 13634 грн. Враховуючи, що відповідач добровільно суму завданих державі збитків не відшкодував, а тому зазначена сума підлягає стягненню з нього на користь держави. Натомість, відповідачем не було спростовано позовні вимоги та взагалі не було доведено, що шкоду внаслідок порушення природоохоронного законодавства було заподіяно не з його вини. Згідно зі статтею 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, перераховуються на рахунок місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища за місцем заподіяння екологічної шкоди. Оскільки правопорушення вчинено біля с. Щурівці Гайсинського району Вінницької області, що входить до складу Кунківської об`єднаної територіальної громади, тому кошти мають бути перераховані на рахунок Кунківської ОТГ Вінницької області. Крім того, згідно з п.6 ч.1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат. Згідно із ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (ч.1 ст.141 ЦПК України). Враховуючи те, що відповідач [PERSON] є інвалідом 2 групи, що підтверджується посвідченням серії [NUMBER] , виданим 20.09.2022, відповідно до п.9 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір" він підлягає звільненню від сплати судового збору у розмірі 2684 грн. на користь позивача Державної екологічної інспекції у Вінницькій області. На підставі наведеного,

Outcome: approved