Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-18 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з даним позовом, в якому просить: виключити відомості про [PERSON] , [INFO] , громадянина України, уродженця с. Серники Зарічнєнського району Рівненської області, як батька дитини - [PERSON] , [INFO] , з актового запису №4 про народження [PERSON] , [INFO] , складеного 02 жовтня 2014 року виконавчим комітетом Червонівської сільської ради Яготинського району Київської області; зобов`язати Яготинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства Юстиції (м. Київ) виключити з актового запису № 4, складений 02 жовтня 2014 року у виконавчому комітеті Червонівської сільської ради Яготинського району Київської області, про народження [PERSON] , [INFO] , відомості про [PERSON] , [INFO] як батька дитини; припинити стягнення аліментів з [PERSON] , [INFO] , реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER] , які стягуються на підставі судового наказу Яготинського районного суду Київської області від 6 липня 2023 року на користь [PERSON] на утримання неповнолітньої доньки - [PERSON] , [INFO] . Позовні вимоги мотивовані тим, що сторони з 16.05.2007 року перебували у зареєстрованому шлюбі, який згідно рішення Яготинського районного суду Київської області від 08.09.2022 розірвано. В період шлюбу відповідачка народила доньку - [PERSON] , [INFO] та відповідно до ст. 122 СК України позивач був записаний батьком цієї дитини. В момент реєстрації позивача батьком дитини останній не знав, що не являється її біологічним батьком. Після розлучення відповідачка почала розповідати спільним знайомим, що [PERSON] не є донькою позивача. Також підтвами у сумніві в батьківстві позивача є той факт, що відповідачка не забажала пройти досудову генетичну експертизу методом ДНК-аналізу з метою встановлення дійсного батьківства позивача. Тому позивач виявив бажання оспорити своє батьківство в судовому порядку, оскільки у нього є підстави вважати, що дівчинка, яку народила відповідачка перебуваючи з ним у шлюбі, не є його рідною донькою. Крім цього, судовим наказом Яготинського районного суду Київської області від 06.07.2023 року з позивача на користь відповідачки стягнуто аліменти на утримання [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/4 частини від усіх видій ого доходів, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Тож, у випадку підтвердження відповідною судової експертизою квроного споріднення, стягнення аліментів повинно бути припинено. Позовна вимога до третьої особи про зобов`язання внесення змін є похідною від основної. Ухвалою суду від 11.10.2023 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 22.11.2023 року задоволено клопотання представника позивача про призначення судової генетичної експертизи; призначено судову генетичну експертизу, проведення якої доручено експертам Медико-генетичного центру "Мама-папа" (м. Київ, вул. Льва Толстого, 21, 01033); на розгляд та вирішення експерта поставлено питання: - чи є [PERSON] , [INFO] , біологічним батьком [PERSON] , [INFO] , біологічною матір`ю якої є - [PERSON] ; попереджено експерта (експертів) про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України; провадження у справі зупинено. Ухвалою суду від 09.02.2024 року враховуючи надходження до суду висновку експерта, провадження у справі поновлено. В підготовчому засіданні представник позивача, з огляду на висновок молекулярно-генетичної експертизи № 41179 від 01.02.2024 року (відповідно до якого ймовірність того, що [PERSON] , [INFO] , є біологічним батьком дитини [PERSON] , [INFO] , в рамках проведеного дослідження, складає 0%), позов підтримала, посилаючись на вищевказані факти та докази. Відповідачка в засіданні зазначила, що позов визнає повністю та не заперечує проти його задоволення; подала відповідну письмову заяву. Третя особа подала заяву про розгляд справи за її відсутності та про те, що вона не заперечує проти задоволення позовних вимог. Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити при проведенні підготовчого судового засідання. Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Відповідно до частини 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Так, судом встановлено, що сторони перебували у шлюбі, який зареєстрували 16 травня 2007 року у Червонівській сільській раді Яготинського району Київської області, актовий запис № 3. Від подружнього життя мають неповнолітню доньку - [PERSON] , [INFO] . Рішенням Яготинського районного суду Київської області від 08.09.2022 року у справі № 382/594/22 шлюб між [PERSON] та [PERSON] , зареєстрований 16 травня 2007 року у Червонівській сільській раді Яготинського району Київської області, актовий запис № 3, розірвано. 06.07.2023 року Яготинський районний суд Київської області у справі № 382/988/23 судовим наказом ухвалив стягувати з [PERSON] аліменти на користь [PERSON] на утримання неповнолітньої доньки [PERSON] у розмірі 1/4 частини від всіх видів його доходів, але не менше, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, щомісячно, починаючи із 30 червня 2023 року і до досягнення дитиною повноліття. Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 02.10.2014 року батьками [PERSON] , [INFO] , вказані [PERSON] та [PERSON] . Ухвалою суду від 22.11.2023 року задоволено клопотання представника позивача про призначення судової генетичної експертизи; призначено судову генетичну експертизу, проведення якої доручено експертам Медико-генетичного центру "Мама-папа" (м. Київ, вул. Льва Толстого, 21, 01033); на розгляд та вирішення експерта поставлено питання: - чи є [PERSON] , [INFO] , біологічним батьком [PERSON] , [INFO] , біологічною матір`ю якої є - [PERSON] ; попереджено експерта (експертів) про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України; провадження у справі зупинено. Відповідачка проти призначення експертизи не заперечувала, про що подала відповідну заяву. Відповідно до результатів дослідження (висновок молекулярно-генетичної експертизи № 41179 від 01.02.2024 року) за аналізом ДНК на батьківство, проведеного Медико-генетичним центром "Мама Папа", ймовірність того, що [PERSON] , [INFO] , є біологічним батьком дитини [PERSON] , [INFO] , в рамках проведеного дослідження, складає 0%. Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. За змістом положень ст. 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Відповідно до ст. 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини першої статті 123 цього Кодексу. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується. Відповідно до п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року №3 "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" в судовому порядку батьківство може бути оспорено як у випадках, коли в Книзі реєстрації народжень батьками дитини записано осіб, які перебували у шлюбі між собою (статті 122, 124 СК, так і тоді, коли при реєстрації народження дитини її батьком на підставі спільної заяви батьків або заяви чоловіка, котрий визнав себе батьком, записано особу, яка не перебувала у шлюбі з матір`ю дитини (статті 126,127 СК). Згідно до п. п. 20 п. 1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. Пунктом 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 №96/5 визначено, що рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису. Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників, їхніх представників. Зважаючи на те, що відповідачка визнала позов та не заперечує проти того, щоб позивача виключили з актового запису про народження дитини як батька дитини та з огляду на відсутність кровного споріднення між позивачем та [PERSON] , [INFO] , що підтверджується результатом аналізу ДНК на батьківство, суд приходить до висновку, що наявні підстави для задоволення позовних вимог позивача в частині виключення відомостей про нього, як батька, з актового запису про народження дитини. Стосовно позовних вимог в частині припинення сплати аліментів суд виходить з такого. Факт походження дитини від певної особи є підставою для виникнення у цієї особи обов`язків щодо дитини, визначених розділом ІІІ Сімейного кодексу України, у тому числі обов`язків щодо утримання дитини. За загальним змістом цих норм обов`язок утримання дитини батьком дитини виникає з підстав походження дитини саме від цього батька або на підставі акта про визнання особи батьком. Такого обов`язку в особи, яка не визнана батьком дитини, не виникає. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим із батьків, хто проживає окремо від дитини. Натомість позивач мотивує заявлені позовні вимоги тим, що він не є батьком дитини, а відповідачка проти цього не заперечує. З врахуванням встановлених судом обставин, враховуючи вимоги ст. 180 СК України про те, що утримувати неповнолітніх дітей зобов`язані саме батьки, але оскільки позивач не є батьком [PERSON] , [INFO] , відтак у позивача відсутній обов`язок щодо сплати аліментів на користь відповідачки на утримання дитини відповідно до судового наказу Яготинського районного суду Київської області від 06.07.2023 року у справі № 382/988/23. Наведене у свою чергу є підставою для задоволення позовних вимог в частині припинення стягнення аліментів. Враховуючи викладене, позовні вимоги в частині виключення відомостей про батька дитини та припинення стягнення аліментів є обґрунтованими, а визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, тому суд приходить до висновку про їх задоволення. Разом з тим, в частині зобов`язання Яготинського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства Юстиції (м. Київ) вчинити певні дії позов не може бути задоволений, оскільки вимоги фактично пред`явлені до третьої особи, що суперечить положенням процесуального законодавства. Крім цього, рішення суду про виключення відомостей про батька дитини з актового запису про народження само по собі є підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану. В цій частині в позові слід відмовити. Судовий збір підлягає розподілу із врахуванням положень ст. ст. 141, 142 ЦПК України, а також визнання відповідачем позову. Позивач просила також стягнути з відповідача витрати на правничу допомогу; матеріали справи містять розрахунок витрат на суму 6500 грн та акт виконаних робіт (1500 грн підготовка позовної заяви; 5000 грн участь у судових засіданнях). За вимогами статті 15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. Безоплатна правнича допомога надається в порядку, встановленому законом, що регулює надання безоплатної правничої допомоги. Цивільно-процесуальне законодавство визначило критерії, які необхідно застосовувати при визначенні розміру витрат на правничу допомогу. Відповідно до частини першої статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Згідно з частиною третьою статті 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Відповідно до частин четвертої-шостої статті 137 ЦК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Водночас, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалено рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо

Outcome: partial