Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-27 00:00:00

У лютому 2024 року [PERSON] звернулась до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з позовною заявою до [PERSON] , після усунення недоліків якої, просить: розірвати шлюб між [PERSON] та [PERSON] , зареєстрований Відділом реєстрації актів громадянського стану Ленінського районного управління юстиції м. Дніпропетровська, про що 16 травня 2003 року складено актовий запис № 296; після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « [PERSON] ». В обґрунтування вимог позовної заяви зазначає, що між нею та відповідачем 16 травня 2003 року було зареєстровано шлюб, про що складено актовий запис № 296 та видано свідоцтво про шлюб Відділом реєстрації актів громадянського стану Ленінського районного управління юстиції м. Дніпропетровська. Від шлюбу мають неповнолітню доньку [PERSON] , [INFO] та повнолітнього сина [PERSON] , [INFO] . Сімейне життя між сторонами поступово погіршувалось, кожен має протилежні погляди на шлюб і сім`ю, відсутнє взаєморозуміння. Можливість та бажання збереження шлюбу вичерпані, примирення між сторонами вважає неможливим, у зв`язку з чим, звернулась до суду з даним позовом про розірвання шлюбу. Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 05 лютого 2024 року позовну заяву залишено без руху і надано позивачці строк на усунення виявлених недоліків позову. Ухвалою суду від 29 лютого 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін і призначено судове засідання. В судове засідання учасники справи не з`явились, у зв`язку з чим, на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, ведеться протокол судового засідання. Позивач [PERSON] подала до суду заяву, зареєстровану в канцелярії 12 березня 2024 року, в якій позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просить їх задовольнити, розгляд справи провести без її присутності. Відповідач [PERSON] , подав до суду заяву, зареєстровану в канцелярії 27 березня 2024 року, в якій позовні вимоги визнав, не заперечує проти їх задоволення, розгляд справи просить провести без його присутності. Відповідно до ч. 3\~ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Будь-які інших заяв чи клопотань від сторін до суду не надходило та судом не вирішувалось. У зв`язку з наявністю письмових заяв від сторін про розгляд справи без їх участі, суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутності сторін, на підставі наявних у справі матеріалів. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Встановлено, що між [PERSON] (позивач) та [PERSON] (відповідач) 16 травня 2003 року був зареєстрований шлюб Відділом реєстрації актів громадянського стану Ленінського районного управління юстиції м. Дніпропетровська, про що зроблено запис № 296 та видано свідоцтво про одруження серія [NUMBER] . Під час державної реєстрації шлюбу, позивач змінила своє дошлюбне прізвище « [PERSON] » на « [PERSON] », яке просить залишити після розірвання шлюбу з відповідачем. У шлюбі сторони мають двох дітей: доньку - [PERSON] , [INFO] та сина [PERSON] , [INFO] , що підтверджується відповідними свідоцтва при народження. Позивачем зазначається, а відповідачем не заперечується неможливість примирення та збереження між ними шлюбу. Позивач наполягає на розірвання шлюбу з відповідачем, що також підтримується і відповідачем, про що подані відповідні заяви. Спору про поділ майна подружжя заявлено не було. Згідно ч. 1 ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Згідно положень ст. 51 Конституції України, ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Положеннями ч. 3 ст. 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Згідно ч. 1\~ст. 110, ч. 2\~ст. 104, ч. 3\~ст. 105 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання, за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до\~статті 110 цього Кодексу. Відповідно до ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Згідно ч. 1 ст. 113 СК України визначено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем. Враховуючи встановлені у справі обставини, визнання відповідачем вимог позову, яке не суперечить закону, не порушує прав, свобод чи інтересів інших осіб, суд дійшов висновку про відсутність підстав для збереження шлюбу між сторонами на розірвання якого наполягають сторони, у зв`язку з чим вимоги позову підлягають задоволенню. Відповідно до ч. 2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Відповідно до ч. 3 ст. 115 СК України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Відповідно до ч. 2 ст. 115 СК України, рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили, підлягає надісланню до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем його ухвалення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Outcome: approved