Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-20 00:00:00

\~ \~ \~ \~14 квітня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява ТОВ «ХАНБЕР» до ОК «ЕКОДОМ-1», [PERSON] , [PERSON] , Державного реєстратора виконавчого апарату Коноплянської сільської ради Іванівського району Одеської області Мельничук Володимира Олександровича, третя особа приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Писаренко Євген Сергійович про визнання недійсним договорів, визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора, визнання незаконним та скасування рішення приватного нотаріуса, скасування записів в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. \~ \~ \~ \~За результатами автоматизованого розподілу справи між суддями, вона передана на розгляд судді Косіциній В.В. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 05 травня 2021 року провадження у справі відкрито. Встановлено, що розгляд справи здійснюватиметься в порядку загального позовного провадження. Судове засідання по справі призначено на 02 червня 2021 року. \~ \~ \~ \~У підготовче засідання, призначене на 02.06.2021 року учасники справи не з`явилися, засідання відкладено на 01.07.2021 року. \~ \~ \~ \~07 червня 2021 року до Приморського районного суду м. Одеси від [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву, у якому він просить відмовити у задоволенні позовної заяви у повному обсязі. \~ \~ \~ \~01 липня 2021 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання представника ОК «ЕКОДОМ-1» про відкладення розгляду справи \~ \~ \~ \~01 липня 2021 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання представника [PERSON] , про витребування в ТОВ «ХАНБЕР» оригінал додаткової угоди №1 та оригінали технічної документації щодо нумерації квартир. Також, 01.07.2021 року від представника [PERSON] надійшло клопотання про витребування з Управління державної реєстрації юридичного департаменту ОМР документи, пов`язані із будівництвом об`єкта містобудування. У підготовче засідання, призначене на 01.07.2021 року учасники справи не з`явилися, підготовче засідання відкладено на 08.07.2021 року. \~ \~ \~ \~У підготовче засідання, що відбулося 08.07.2021 року з`явився представник позивача та представник відповідача [PERSON] . Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду, що занесена до протоколу судового засідання прийнято рішення про задоволення клопотань про витребування доказів. Судове засідання відкладено на 18.08.2021 року. \~ \~ \~ \~17 серпня 2021 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшли додаткові пояснення ТОВ «ХАНБЕР» з приводу виконання ухвали Приморського районного суду м. Одеси від 08.07.2021 року. \~ \~ \~ \~18 серпня 2021 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання ТОВ «ХАНБЕР» про витребування доказів, у якому заявник просив: витребувати з Управління державної реєстрації юридичного департаменту ОМР належним чином засвідчені копії матеріалів реєстраційної справи, індексний номер 48039081; витребувати у приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу належним чином засвідчену копію договору купівлі продажу від 14.08.2019 року №2864. \~ \~ \~ \~У підготовче засідання, що відбулося 08.07.2021 року з`явився представник позивача та представник відповідача [PERSON] . Інші учасники справи у засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 18.08.2021 року клопотання ТОВ «ХАНБЕР» про витребування доказів задоволено. Підготовче засідання відкладено на 05.10.2021 року. \~ \~ \~ \~На виконання ухвали суду від 18.08.2021 року у справі №522/6745/21, 09.09.2021 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла відповідь Юридичного департаменту Одеської міської ради. \~ \~ \~ \~30 вересня 2021 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання ТОВ «ХАНБЕР» про приєднання доказів, у якому заявник просить долучити до матеріалів справи відповідь приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Писаренка Є.С. \~ \~ \~ \~04 жовтня 2021 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання ТОВ «ХАНБЕР» про відкладення підготовчого судового засідання по справі. У підготовче засідання, призначене на 05.10.2021 року учасники справи не з`явилися, засідання відкладено на 02.11.2021 року. 01 листопада 2021 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання ТОВ «ХАНБЕР» про приєднання доказів. \~ \~ \~ \~02 листопада 2021 року до Приморського районного суду м. Одеси від ОК «ЕКОДОМ-1» надійшов відзив, у якому він просить заявник вказує, що визнає позовні вимоги та просить їх задовольнити у повному обсязі. \~ \~ \~ \~Також, 02 листопада 2021 року до Приморського районного суду м. Одеси від представника [PERSON] надійшло заперечення на клопотання щодо приєднання доказів, У підготовче засідання, призначене на 02.11.2021 року учасники справи не з`явилися, засідання відкладено на 22.11.2021 року. У підготовче засідання, що відбулося 22.11.2021 року з`явився представник позивача та представник відповідача [PERSON] . Інші учасники справи у засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду. Підготовче засідання відкладено на 17.12.2021 року. 17 грудня 2021 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання представника відповідача [PERSON] адвоката Зайця Костянтина Вікторовича про витребування доказів. У підготовче засідання, що відбулося 17.12.2021 року з`явився представник позивача та представники відповідачів [PERSON] та [PERSON] . Інші учасники справи у засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду. Підготовче засідання відкладено на 02.02.2022 року. 02 лютого 2022 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання ТОВ «ХАНБЕР» про відкладення підготовчого судового засідання по справі. Також, 02 лютого 2022 року до Приморського районного суду м. Одеси від [PERSON] надійшов відзив, у якому відповідач просив відмовити у задоволенні позовної заяви у повному обсязі. У підготовче засідання, призначене на 02.02.2022 року учасники справи не з`явилися, засідання відкладено на 23.02.2022 року, пізніше на 31.03.2022 року. 29 березня 2022 року до Приморського районного суду м. Одеси від ОК «ЕКОДОМ-1» надійшла заява про зупинення провадження у справі на період дії воєнного стану. У судове засідання, що відбулося 31.03.2022 року з`явився представник відповідача [PERSON] . Інші учасники справи у засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду. Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання у задоволенні клопотання про зупинення провадження відмовлено. Підготовче засідання відкладено на 18.05.2022 року. Підготовче засідання, призначене на 18.05.2022 року було відкладено на 28.06.2022 року у зв`язку із надходженням повідомлення про замінування. У підготовче засідання, призначене на 28.06.2022 року з`явилися представники [PERSON] та [PERSON] . Інші учасники справи у засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду. Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання прийнято та залучено до матеріалів справи відзив. Задоволено клопотання від 17.12.2021 року про витребування доказів. Підготовче засідання відкладено на 16.08.2022 року. 15 серпня 2022 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання представника ОК «ЕКОДОМ-1» до моменту набрання рішенням по справі №522/8519/22 законної сили. Також, 15 серпня 2022 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання представника ОК «ЕКОДОМ-1» про виклик свідка, у якому заявник просив викликати та допитати в якості свідка [PERSON] . Також, 15 серпня 2022 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшло два клопотання представника ОК «ЕКОДОМ-1» про проведення експертизи. У підготовче засідання, що призначене на 16.08.2022 року з`явилися представники ОК «ЕКОДОМ-1», [PERSON] та [PERSON] . Інші учасники справи у засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду. Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання у задоволенні клопотання про проведення експертизи відмовлено. Ухвалою суду від 16.08.2022 року у задоволенні клопотання про зупинення провадження відмовлено. Підготовче засідання було відкладено на 08.09.2022 року, пізніше на 26.09.2022 року та на 01.11.2022 року. 26 вересня 2022 року до Приморського районного суду м. Одеси від ОК «ЕКОДОМ-1» надійшла відповідь на ухвалу суду від 26.06.2022 року про витребування доказів. 01 листопада 2022 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла відповідь від ТОВ «ХАНБЕР» на виконання на ухвали суду від 26.06.2022 року про витребування доказів У підготовче засідання, що призначене на 01.11.2022 року з`явилися представники ТОВ «ХАНБЕР», ОК «ЕКОДОМ-1», [PERSON] та [PERSON] . Інші учасники справи у засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду. Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання задоволено клопотання від 15.08.2022 року про виклик свідка. Підготовче засідання відкладено на 14.12.2022 року, пізніше на 09.02.2023 року у зв`язку із відсутністю електропостачання та на 12.04.2023 року та на 15.06.2023 року. 09 лютого 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання представника ОК «ЕКОДОМ-1» про привід свідка. 07 квітня 2023 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання представника ОК «ЕКОДОМ-1» про приєднання доказів до матеріалів справи. 15 червня 2023 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання представника [PERSON] про відкладення розгляду справи. У підготовче засідання, призначене на 15.06.2023 року з`явився представник позивача та представник ОК «ЕКОДОМ-1». Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання клопотання про відкладення розгляду справи задоволено. Підготовче засідання відкладено на 29.06.2023 року. У підготовче засідання, що призначене на 29.06.2023 року з`явилися представники ТОВ «ХАНБЕР», ОК «ЕКОДОМ-1», [PERSON] та [PERSON] та свідок. Здійснено допит свідка. Ухвалою суду від 29.06.2023 року провадження у справі зупинено у зв`язку зі смертю одного із відповідачів до моменту залучення правонаступників. 06 грудня 2023 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява [PERSON] , у якій вона просить поновити провадження у справі, здійснити заміну відповідача [PERSON] на його правонаступників [PERSON] та [PERSON] . Ухвалою суду від 13.12.2023 року провадження у справі поновлено. Здійснена заміна відповідачів. Підготовче засідання у справі призначено на 20.12.2023 року, пізніше відкладено на 06.02.2024 року. 20 грудня 2023 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшли пояснення представника ОК «ЕКОДОМ-1». Також, 20 грудня 2023 року до Приморського районного суду м. Одеси від представника [PERSON] надійшли додаткові пояснення у справі. У підготовче засідання, що відбулося 06.02.2024 року з`явився представник ОК «ЕКОДОМ-1», представник [PERSON] та представника [PERSON] . Інші учасники справи у засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду. Підготовче засідання відкладено на 21.03.2024 року та пізніше на 21.03.2024 року. 19 березня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від представника ОК «ЕКОДОМ-1» надійшло клопотання про долучення доказів, зокрема, висновка експерта. У судове засідання, що відбулося 21.03.2024 року з`явилися представники ТОВ «ХАНБЕР», ОК «ЕКОДОМ-1», [PERSON] та [PERSON] . Інші учасники справи у засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду. Будь-яких інших заяв або клопотань не надходило. Суд дослідивши матеріали справи встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. З метою забезпечення будівництва за адресою: [ADDRESS] ТОВ «ХАНБЕР» (сторона 1) уклало з ОК «ЕКОДОМ-1» (сторона 2)договір про співробітництво від 22.10.2015 № 1, відповідно до якого, сторони домовилися об`єднати зусилля під час будівництва багатоквартирного житлового будинку з підземним паркінгом та вбудованими громадськими приміщеннями за вказаною адресою. Відповідно до п.2.1 Договору Сторони домовилися, що поділ об`єкта здійснюється в наступних долях: - 2.2.1. доля Сторони 1 складає 2295,9 м.кв. квартир, розташованих на 3,4,5,7 поверхах і одне паркомісце; - 2.2.2. доля Сторони 2 складає всі інші приміщення об`єкта (т.1, а.с.17). 15 грудня 2015 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «ХАНБЕР» (Сторона 1) та обслуговуючим кооперативом «ЕКОДОМ-1» (Сторона 2) було укладено даткову угоду №1 до договору про співпрацю №1 від 22.10.2015 року, відповідно до якої сторони дійшли до згоди внести зміни в п. 2.1.Договору, виклав його наступним чином: 2.1.1 всі приміщення створення в результаті будівництва об`єкта належать Стороні 1. 2.1.2. Сторона 2 здійснює, по попередній письмовій згоді Сторони 1, продаж приміщень об`єкта (прав на них) на підставі договорів пайової участі, відповідно до чинного законодавства України і отримує грошові кошти від продажу, які направляють виключно на будівництво об`єкта. Сторона 2 не має права здійснювати продаж приміщень об`єкта або інше відчуження прав на приміщення без отримання згоди Сторони 1. Зазначене підтверджується копією додаткової угоди, що наявна у матеріалах справи (т.1, а.с.24). 06 березня 2019 року між ОК «ЕКОДОМ-1» та [PERSON] було укладено договір про сплату пайових внесків у ОК «ЕКОДОМ-1» №25б, за яким ОК «ЕКОДОМ-1» зобов`язалося організувати багатоповерхового житлового будинку з підземним паркінгом та вбудованими громадськими приміщенням за адресою: [ADDRESS] , за рахунок внесків Учасника та внесків інших асоційованих членів ОК, здати його в експлуатацію та передати Учаснику квартиру в об`єкті будівництва, зокрема, квартиру [ADDRESS] , а також всі документи, необхідні учаснику для реєстрації права власності, а учасник зобов`язується сплатити внески у розмірах та у порядку, встановленому договором (т.1, ас.189). З інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №252280682 від 12.04.2021 року, вбачається, що 31.07.2019 року державним реєстратором Коноплянської сільської ради Іванівського району Одеської області Мельничуком Володимиром Олександровичем за [PERSON] було зареєстровано право власності на об`єкт нерухомого майна, розташованого за адресою: [ADDRESS] на підставі договору про сплату пайових внесків №25б, від 06.03.2019 року та акту прийому-передачі від 06.04.2019 року (т.1, а.с.25). 14 серпня 2019 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено договір купівлі-продажу, реєстровий номер 2864, за яким [PERSON] передав у класність квартиру [ADDRESS] , а [PERSON] приймає зазначений об`єкт нерухомого майна у власність та зобов`язується сплатити грошову суму визначену довоговом (т.1, а.с.82). З інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №252280682 від 12.04.2021 року, вбачається, що 14.08.2019 року приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Писаренком Є.С. за [PERSON] було зареєстровано право власності на об`єкт нерухомого майна, розташованого за адресою: [ADDRESS] на підставі договору купівлі продажу від 18.08.2019 року №2864 (т.1, а.с.25). ТОВ «ХАНБЕР» та ОК «ЕКОДОМ-1» звернулося до Міністерства юстиції України із скаргою на рішення державних реєстраторів про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, зокрема, на рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) державного ресєстратора Коноплянської сільської ради Іванівського району Одеської області Мельничуком Володимиром Олександровичем, індексний номер 48039081 від 31.07.2019 року (т.2, а.с.16). Наказом Міністерства юстиції України «Про задоволення скарги» від 08.09.2020 року 3085/5 скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 31.07.2019 року №48039081, прийняте державним реєстратором Коноплянської сільської ради Іванівського району Одеської області Мельничуком Володимиром Олександровичем (т.2, а.с.23). Згідно відповіді Міністерства юстиції України «Щодо виконання наказу Міністерства юстиції України від 08.09.2020 №3085/5», виконати його не вбачається за можливе, оскільки, право власності на об`єкт нерухомого майна перейшло до правонабувача. Також, у позовній заяві позивач зазначає про те, що квартира [ADDRESS] є однією і тією ж самою квартирою. На підтвердження цього надає висновок експерта судової будівельно-технічної експертизи, що виконана за заявою [PERSON] для подання до Приморського районного суду м. Одеси по цивільній справі №522/8519/22. Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, квартира [ADDRESS] належить на праві приватної власності ТОВ «ХАНБЕР» (т.1, а.с.59). Згідно зі статтями 15,16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права. Відповідно до частини першої статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу, відповідно до яких зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Згідно зі статтями 16, 203, 215 ЦК України для визнання судом оспорюваного правочину недійсним необхідним є: наявність підстав для оспорювання правочину; встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Таке розуміння визнання правочину недійсним як способу захисту є усталеним у судовій практиці. У постанові ВС від 29.08.2023 у справі № 910/5958/20 вказано, що відсутність порушення прав та законних інтересів позивача є самостійною, достатньою підставою для відмови у позові і не потребує перевірки обраного позивачем способу захисту і правової оцінки по суті спору У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року у справі № 638/2304/17 (провадження № 61-2417сво19) зазначено «недійсність договору як приватно-правова категорія, покликана не допускати або присікати порушення цивільних прав та інтересів або ж їх відновлювати. По своїй суті ініціювання спору про недійсність договору не для захисту цивільних прав та інтересів є недопустимим. Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захистможливий заумови,що права,свободи чиінтереси власнепорушені, а учасники цивільного обороту використовують цивільне судочинство для такого захисту». Велика Палата Верховного Суду у постанові від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (провадження № 14-144цс18) вказувала, що «застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам». У постанові Великої Палати Верховного Суду від 22 вересня 2020 року справі № 910/3009/18 (провадження № 12-204гс19) від 04 вересня 2018 року вказано, що «ефективний спосіб захисту прав повинен забезпечити поновлення порушеного права, а в разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування, тобто такий захист повинен бути повним та забезпечувати таким чином мету здійснення правосуддя та принцип процесуальної економії (забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту)». У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 березня 2019 року у справі № 911/3594/17 (провадження № 12-234гс18) зроблено висновок, що «за наявності державної реєстрації права власності за певною особою державна реєстрація права власності на це ж майно за іншою особою може бути здійснена за згодою цієї особи або за судовим рішенням, що набрало законної сили, щодо права власності на нерухоме майно. Сама собою державна реєстрація права власності за певною особою не є безспірним підтвердженням наявності в цієї особи права власності, але створює спростовувану презумпцію права власності такої особи». У приватному праві недійсність (нікчемність чи оспорюваність) може стосуватися або «вражати» договір, правочин, акт органу юридичної особи, державну реєстрацію чи документ. Недійсність правочину чи договору як приватно-правова категорія, покликана не допускати або присікати порушення цивільних прав та інтересів або ж їх відновлювати, а не застосовуватися з іншою метою. Тлумачення статей 215, 216 ЦК України свідчить, що для визнання судом оспорюваного правочину недійсним необхідним є: пред`явлення позову однією із сторін правочину або іншою заінтересованою особою; наявність підстав для оспорення правочину; встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Як наявність підстав для визнання оспорюваного правочину недійсним, так і порушення суб`єктивного цивільного права або інтересу особи, яка звернулася до суду, має встановлюватися саме на момент вчинення оспорюваного правочину, про що зазначено у постанові КЦС ВС від 26 січня 2022 року у справі № 754/5554/16-ц. Згідно постанови ВП ВС від 13 липня 2022 року у справі № 199/8324/19 (провадження № 14-212цс21) за позовом про визнання протиправними рішень про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, скасування записів про державну реєстрацію права власності, Велика Палата Верховного Суду вказала про те, що якщо позивач вважає, що його право порушене тим, що право власності зареєстроване за відповідачем, то ефективним способом захисту може бути позов про витребування нерухомого майна, оскільки його задоволення, тобто рішення суду про витребування нерухомого майна із чужого незаконного володіння, є підставою для внесення відповідного запису до Державного реєстру прав. Натомість вимоги про скасування рішень, записів про державну реєстрацію права власності на це майно за незаконним володільцем не є необхідними для відновлення його права. Задоволення позову про витребування майна є підставою для внесення відповідного запису до Державного реєстру прав. У постанові ВП ВС від 13.10.2020 року у справі № 369/10789/14-ц вказано, що суд має розглядати лише такий спір, у якому позовні вимоги можуть бути або задоволені, чим спір по суті буде вичерпано, або в їх задоволенні може бути відмовлено. У тому ж разі якщо за змістом заявлених позовних вимог (а не з огляду на обставини справи) задоволення позову є неможливим, немає, як видається, підстав стверджувати про наявність юридичного спору. Суд повинен ухвалювати рішення, яким вичерпувати конфлікт між сторонами, а не давати одній зі сторін за відсутності для цього юридичних підстав сподівання на те, що вона в майбутньому отримає бажане для неї рішення. У справі, яка розглядається, позивач звернувся до суду з позовом про визнання укладеним договору банківського вкладу, наявність зобов`язальних відносин за яким та, відповідно, обов`язок повернути кошти позивачу заперечувалися відповідачем. Позивач у цьому провадженні просить суд установити та надати правову оцінку фактичним обставинам справи, які підлягають встановленню та оцінці судами у межах спору позивача з Фондом про його право на відшкодування коштів за вкладами за рахунок Фонду чи у межах спору позивача з ПАТ «КБ «Хрещатик» щодо права на включення його вимог до реєстру акцептованих вимог кредиторів. Тож заявлені у цій справі вимоги про визнання договору банківського вкладу укладеним та визнання [PERSON] вкладником ПАТ «КБ «Хрещатик» за своєю природою є вимогами про встановлення юридичних фактів, підставами для обґрунтування звернення з позовом у спорі щодо права на отримання коштів (чи то як гарантованого відшкодування, чи визнання кредитором в межах реєстру акцептованих вимог), що не підлягають окремому розгляду в порядку позовного провадження в судах (цивільних, господарських чи то адміністративних). Суди першої та апеляційної інстанцій не врахували цього та помилково задовольнили такі вимоги. Оскільки, ТОВ «ХАНБЕР» не є учасником правовідносин, що виникли на підставі договору про сплату пайових внесків у ОК «ЕКОДОМ-1» №25б від 06 березня 2019 року та на підставі договору купівлі-продажу, реєстровий номер 2864 від 14 серпня 2019 року, та ним належним чином не доведено, що його права, свободи та законні інтереси були порушені внаслідок укладання таких угод, враховуючи той факт, що на момент вирішення спору являється власником майна, розташованого за адресою: [ADDRESS] , суду не вдалося встановити, яким саме чином порушені права позивача, а заявлені позовні вимоги на думку суду, за своєю природою є вимогами про встановлення юридичних фактів, які в подальшому можуть використовуватися у інших правових спорах, суд доходить до висновку про відмову у задоволенні позовної заяви у повному обсязі. На підставі зазначеного,

Outcome: dismissed