Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-17 00:00:00

[PERSON] звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини Позовна заява мотивована тим, [INFO] померла бабуся [PERSON] - [PERSON] , про що 21 лютого 2022 року складено відповідний актовий запис № 3433. Після її смерті відкрилася спадщина, до якої входить квартира, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , яка належала їй на праві приватної власності згідно Свідоцтва про право власності на житло реєстраційний № 1541 від 26 травня 2003 року. Спадкоємців першої черги після смерті [PERSON] не залишилось, а саме: єдина її дитина син, [PERSON] ( [INFO] ) був зареєстрований з нею за однією адресою, [INFO] помер; її чоловік [PERSON] - помер [INFO] . Зазначив, що за життя спадкодавцем [PERSON] було складено заповіт від 15 листопада 2018 року на користь [PERSON] , внука [PERSON] . Відповідно до Заповіту від 15 листопада 2018 року [PERSON] ( [INFO] ) заповідала все її майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось, і в загалі все те, що буде належати їй на день її смерті, і на що вона за Законом буде мати право, заповіла [PERSON] ( [INFO] ). Однак, до теперішнього часу, зі спливом 6-місячного терміну з моменту відкриття спадщини [PERSON] не прийняв спадщину. Зауважив, що строк на прийняття спадщини пропустив з поважних причин, оскільки з 24 лютого 2022 року, відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні введено режим воєнного стану. Позивач просив суд визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої бабусі [PERSON] . Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 18 серпня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. 27 листопада 2023 року на адресу Дзержинського районного суду м. Харкова від представника відповідача Харківської міської ради, в особі Романенко В.В., надійшов відзив на позовну заяву, в якому він заперечував у повному обсязі проти вимог викладених у позовній заяві, вважав їх необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Відзив мотивовано відсутністю поважності причин пропуску строку. Зауважує, що позивач мав можливість направити заяву про прийняття спадщини засобами поштового зв?язку. Окрім того зазначає, що матеріали справи не містять доказів заведення спадкової справи після смерті [PERSON] . Також, в матеріалах справи відсутня обґрунтована постанова нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Окрім цього, у відзиві міститься клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку для подання відзиву на позовну заяву, що обґрунтовується обставинами воєнного стану та збільшенням трудового навантаження на працівників Юридичного департаменту, яке викликано скороченням штату. Як свідчать матеріали справи, Харківською міською радою пропущено процесуальний строк на подання відзиву на позовну заяву, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке вручено 19 вересня 2023 року. Водночас, у відзиві міститься клопотання про поновлення процесуального строку представником відповідача. Суд вважає клопотання обгрунтованим, тому приймає до уваги зазначені відповідачем обставини та вважає за можливе визнати причини пропуску строку поважними, у зв`язку із чим поновити процесуальний строк на подання відзиву. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 01 лютого 2024 року підготовче судове засідання у справі закрито та призначено розгляд справи по суті. У судове засідання сторони не з`явилися. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлені завчасно та належним чином. Позивач [PERSON] через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи без його участі. Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню, з таких підстав. Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини. [INFO] померла баба позивача - [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові СМУМЮ (м. Харків) від 21 лютого 2022 року, актовий запис № 3433. Відповідно до статті 1220 ЦК України, підставою відкриття спадщини є смерть фізичної особи. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Після смерті спадкодавця відкрилася спадщина на квартиру за адресою: [ADDRESS] . Згідно копії довідки з місця проживання про склад сім`ї та прописку у вказаній квартирі зареєстровані [PERSON] , померла [INFO] , та [PERSON] , помер [INFO] . [PERSON] за життя склала заповіт, посвідчений 15 листопада 2018 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Решетняк І.С., зареєстровано в реєстрі за № 104, згідно з яким все своє майно заповів [PERSON] [PERSON] звертався до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Глуховцевої Н.В. з метою оформлення спадщини, однак йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини. Відповідно до постанови від 18 липня 2023 року приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Глуховцева Н.В. відмовила у вчиненні нотаріальної дії. За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає у день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (статті 1220, 1222 ЦК України). Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця (частина 1 статті 1221 ЦК України). Згідно з частиною 1, 2 статті 1269, частиною першою статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто (1270 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже, згідно з цією статтею поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. Тобто суд, розглядаючи такі позови встановлює саму по собі наявність причин, що унеможливили своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини, та оцінює їх з точки зору поважності. Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 17 грудня 2021 року у справі № 369/6254/19-ц, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Водночас, у зв`язку з військовою агресією проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини 1 статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався. 3 урахуванням веденого в Україні воснного стану, у позивача виникли об?єктивні та істотні труднощі для своєчасної подачі заяви про прийняття спадщини. Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64 «Про введення воєнного стану в Україні» Кабінетом Міністрів України 28 лютого 2022 року була прийнята постанова № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». З 29 червня 2022 року діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану». Так, пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Постановою КМУ від 09 травня 2023 року №469 пункт 3 виключений. Разом з тим, 25 січня 2023 року Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив такий висновок про те, що основним актом цивільного законодавства України є Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно до Конституції України та цього Кодексу (далі - закон). Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс, він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до Цивільного кодексу України (частина 2 статті 4 ЦК України). Виходячи з виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, в статті 4 ЦК України встановлено повний перелік нормативно-правових актів, якими можуть регулюватися цивільні відносини. Крім Конституції України, ЦК України та інших законів України, цивільні відносини можуть регулюватися, за загальним правилом, лише такими підзаконними актами, як: акти Президента України, видані у випадках, установлених виключно Конституцією України; постанови Кабінету Міністрів України, що не суперечать положенням ЦК України та інших законів України. Якщо постанова Кабінету Міністрів України суперечить положенням ЦК України, або іншому закону, мають застосовуватися відповідні положення ЦК або іншого закону. Інші органи державної влади України та органи влади Автономної Республіки Крим можуть видавати нормативні акти, що регулюють цивільні відносини, лише у випадках і в межах, установлених Конституцією України та законом. Таким чином можливість видання актів цивільного законодавства на підзаконному рівні для зазначених органів суттєвим чином обмежена. Суд встановив, що шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлої [PERSON] закінчився 20 серпня 2022 року, а до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва позивач звернувся 14 липня 2023 року. Суд виходить з тих обставин, що [PERSON] є мешканцем міста Харкова, де з 24 лютого 2022 почалося повномасштабне вторгнення РФ та внаслідок активних бойових дій вимушений був змінити місце проживання, що підтверджується довідкою переселенця 6324-7500875097, яка міститься матеріалах справи. Зі змісту останньої вбачається, фактичне місце проживання за адресою: [ADDRESS] , а відтак не співпадає з зареєстрованим: [ADDRESS] . За загальновідомим фактом місто Харків з 24 лютого 2022 року перебувало під щоденними обстрілами зі сторони збройних формувань РФ, оскільки є прикордонним містом на незначній відстані. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що [PERSON] пропустив строк для прийняття спадщини з наступних причин: у зв`язку із введенням на території України воєнного стану та веденням бойових дій у країні, а саме, обстрілами міста Харкова протягом лютого-серпня 2022 року, внаслідок яких мешканці міста були змушені організовувати свою життєдіяльність, коли всі зв`язки та процеси порушені, адаптуватися до нових умов, організовувати умови для збереження життя та здоров`я свого та своїх рідних, також враховуючи суперечливість положеннь закону щодо перебігу строку для прийняття спадщини, які протягом відведеного для прийняття спадщини періоду часу декілька разів кардинально змінювалися таким чином, що були непередбачуваними для спадкоємця. Отже всі зазначені обставини у сукупності, на думку суду, мали своїм наслідком пропущення строку для подачі позивачем заяви про прийняття спадщини в період строку, визначеного законом, тобто існували об`єктивні істотні труднощі, що перешкоджали йому своєчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина перша статті 4 ЦПК України). Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України). Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (стаття 5 ЦПК України). При цьому, суд також враховує, що Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував на необхідності держав дотримуватися принципу «якості законів» при їх прийнятті або зміні. Зокрема, у своєму рішенні у справі (SERKOV v. UKRAINE) «Сєрков проти України» ЄСПЛ зазначив, що якість законодавства передбачає доступне для зацікавлених осіб, чітке і передбачуване у застосуванні законодавство; відсутність необхідної передбачуваності та чіткості національного законодавства з важливого питання, що призводить до його суперечливого тлумачення, в тому числі судом, має наслідком порушення вимог положень Конвенції щодо «якості закону». Крім того, у справі (CASE OF NOVIK v. UKRAINE) «Новік проти України» ЄСПЛ зробив висновок, що надзвичайно важливою умовою є забезпечення загального принципу юридичної визначеності. Вимога «якості закону» у розумінні пункту 1 статті 5 Конвенції означає, що закон має бути достатньо доступним, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні для убезпечення від будь-якого ризику свавілля. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі (Ilhan v. Turkey) «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оскільки спадкодавець [PERSON] померла [INFO] , то строк для подання заяви про прийняття спадщини після її смерті закінчився 20 серпня 2022 року (6 місяців). Судом враховано, що [PERSON] із заявою про прийняття спадщини звертався до органу місцевого самоврядування за місцем свого перебування у березня 2022 року та до нотаріуса 14 липня 2023 року, строк хоч і є пропущеним, однак через непереборні обставини може вважатись незначним та таким, що підлягає поновленню. Вищевикладене відповідає правовому висновку, викладеному у постанові Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17ц. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України). З урахуванням викладеного, виходячи з аналізу встановлених судом обставин справи та норм права, що регулюють спірні правовідносини, враховуючи свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права, суд вважає, що позивачем наведено причини, які пов`язані з об`єктивними, істотними труднощами для [PERSON] щодо подачі заяви про прийняття спадщини, а тому наявні підстави для встановлення йому додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] і таким достатнім строком є три місяця, перебіг якого рахується з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Outcome: approved