Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-18 00:00:00

Позивач звернувся в суд з позовом та заявою про зміну предмета позову, в яких просить визнати протиправними і скасувати комісії АТ «Львівгаз» з розгляду актів про порушення Кодексу газорозподільних систем від 26.01.2023р. та від 28.03.2023р., а також стягнути з відповідача на його користь 80000грн. на відшкодування моральної шкоди. Свої вимоги мотивує наступним. З 26.04.2018р. він є власником житлового будинку [ADDRESS] . Він належним чином сплачує послуги з газопостачання та передає показники лічильника газу. 12.10.2022р. складено акт про порушення з приводу несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, зокрема лічильника газу з причини відсутності пломби на лічильнику. Надалі було складено протокол та запрошено його до сервісного центру для проведення експертизи. Актом експертизи не виявлено втручання в роботу ЗВТ. В лютому він отримав лист, відповідно до якого комісією по розгляду актів про порушення задоволено акт про порушення від 12.10.2022р. До листа було долучено акт-розрахунок\~ необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості на суму 336730,41грн., повідомлення про припинення газопостачання. Також, листом від 06.04.2023р. його повідомлено, що 23.03.3023р. комісією по розгляду актів про порушення задоволено акт про порушення від 12.10.2022р., до якого долучено рахунок на оплату, акт-розрахунок, повідомлення про припинення газопостачання. Таке донарахування можливе у разі несанкціонованого та необлікованого споживання газу, чого він не вчиняв. Діями відповідача негативно вплинули на його репутацію як сумлінного споживача, складені документи є доступними для широкого кола осіб, що спричинило йому душевні переживання і\~ хвилювання за свою репутацію, що потягло моральні страждання. Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав. Представник АТ «Оператор газорозподільної системи Львівгаз» в судовому засіданні позову не визнав. Пояснив, що пломба на лічильнику забезпечує єдність вимірювання. Відсутність захисної пломби на лічильнику надавала змогу споживати газ безобліково. Зокрема, [PERSON] мав змогу демонтувати лічильник та приєднатися до газопроводу і споживати газ без обліку. Оскільки було виявлено відсутність пломби на лічильнику, то складено акт про порушення, всі дії працівників були правомірними та позов є безпідставним. Було проведено два засідання комісії, однак донарахування обсягу газу проведено на одну суму. Вислухавши сторони, дослідивши докази по справі, суд дійшов наступного висновку. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Рішенням Ванівської сільської ради №182 від 29.04.2013р. надано дозвіл на підключення природного газу до житлового будинку та літньої кухні по [ADDRESS] . Як встановлено з наявних у справі доказів, 26.04.2013р. ПАТ «Львівгаз» складено технічні умови газифікації житлового будинку по [ADDRESS] , між [PERSON] та ТзхОВ «Лінко-Інваест»\~ укладено договір підряду на будівництво газового вводу до вказаного будинку та відповідно до акту від 31.07.2012р. виконано роботи щодо газового\~ вводу до будинку. Таким чином, підключення газопостачання до належного позивачу будинку не було здійснено самовільно. Житловий будинок [ADDRESS] належить позивачу [PERSON] , що стверджується договором дарування від 26.04.2018р. Рішенням Белзької міської ради Львівської області №607 від 14.07.2022р. вулицю Прикордонників в с.Низи перейменовано на вулицю П.Орлика. Згідно акту про розпломбування та демонтаж засобу вимірювальної техніки на повірку від 12.10.2022р., в житловому будинку позивача по [ADDRESS] знято засіб вимірювальної техніки марки «ВК-G25T, типорозмір G2,5т, заводський №8407243, рік випуску 2015, марки «Елдьстер», який розпломбовано у вказаний день з показником 1967.49куб.м. Відповідно до акту про порушення №000745 від 12.10.2022р. о 15.30год., по [ADDRESS] виявлено порушення Кодексу газорозподільних систем, зокрема відсутність пломби на лічильнику. Порушення усунуто шляхом зняття засобу вимірювальної техніки та встановлення підмінного лічильника. 12.10.2022р. складено протокол щодо направлення ЗВТ та/або пломби на експертизу, запрошено [PERSON] на 20.10.2022р. для проведення експертизи лічильника. З акту №880 від 20.10.2022р. вбачається, що експертизою не виявлено втручання в роботу ЗВТ. 07.11.2022р. складено запрошення №1440, яким позивачу запропоновано взяти участь в засіданні Комісії АТ «Львівгаз» з розгляду актів про порушення, яке відбулося 22.11.2022р. о 13.45год. 08.12.2022р. складено запрошення №1668, яким позивачу запропоновано взяти участь в засіданні Комісії АТ «Львівгаз» з розгляду актів про порушення, яке відбулося 27.12.2022р. о 10.50год. 10.01.2023р. складено запрошення №1925, яким позивачу запропоновано взяти участь в засіданні Комісії АТ «Львівгаз» з розгляду актів про порушення, яке відбулося 26.01.2023р. о 15.30год. Листом 06.02.2023р. позивача повідомлено про те, що 26.01.2023р. комісією по розгляду актів про порушення прийнято рішення про задоволення акту про порушення №000745 від 12.10.2022р. До вказаного листа долучено: рахунок на оплату, відповідно до якого позивачу слід сплатити вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу у сумі 336730,41грн.; повідомлення про припинення газопостачання у разі несплати вищевказаної вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу, копію акту про порушення та акт розрахунок. Листом від 06.04.2023р. [PERSON] повідомлено, що 28.03.2023р. комісією по розгляду актів про порушення прийнято рішення про задоволення акту про порушення №000745 від 12.10.2022р., долучено рахунок на оплату 336730,41грн. вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу, акт-розрахунок, відповідно до якого за період з 17.05.2022р. по 16.05.2022р. донараховано 4614,72куб.м природного газу на суму 336730,41грн., а також повідомлення про припинення газопостачання у випадку несплати заборгованості до 16.04.2023р. Взаємовідносини оператора газорозподільної системи із суб`єктами ринку природного газу визначаються Кодексом газорозподільних систем, затвердженим постановою НКРЕКП № 2494 від 30 вересня 2015 року (далі Кодекс ГРС). Відповідно до п.1 глави 2 розділу Кодексу ГРС до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать: 1) наявність несанкціонованого газопроводу; 2) несанкціоноване відновлення газоспоживання; 3) несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу); 4) несанкціоноване підключення газових приладів на об`єкті споживача, який обліковується за нормами споживання; 5) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку); 6) використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу. Пунктом 4 глави І розділу 1 Кодексу ГРС визначено терміни, що вживаються у даному кодексі, зокрема, несанкціоноване підключення газових приладів - самовільне під`єднання споживачем газових приладів чи пристроїв (устаткування) на об`єкті, який обліковується за нормами споживання, або внаслідок під`єднання яких перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку). Пунктом 6 глави 9 розділу Х Кодексу ГРС встановлено, що за підсумками перевірки комерційного ВОГ та за умови відсутності зауважень представник оператора ГРМ на місці перевірки повинен скласти відповідний акт обстеження/акт контрольного огляду вузла обліку (по одному екземпляру для кожної сторони), що має бути підписаний споживачем (суміжним суб`єктом ринку природного газу). Згідно п. 1 глави 9 розділу X Кодексу ГРС, суміжні суб`єкти ринку природного газу, зокрема оператор ГРМ та споживач, під час введення в експлуатацію або протягом експлуатації комерційного ВОГ та його складових, у тому числі в разі позаштатної ситуації чи виникнення спірних питань щодо результатів вимірювань об`єму природного газу, мають право здійснювати з дотриманням вимог цього Кодексу перевірку комерційного ВОГ та його складових, зокрема, щодо відповідності умовам експлуатації та узгодженій проектній документації чи умовам договору; відсутності несанкціонованого підключення газових приладів, внаслідок чого може перевищуватися діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу). Відповідно до пункту 1 розділу 5 Глави XI Кодексу ГРС, у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу. Пунктом 3 розділу 4 глави XI Кодексу ГРС, встановлено, що у разі виявлення оператором ГРМ несанкціонованого підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення комерційного ВОГ (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку), розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за номінальною потужністю газового обладнання за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Відповідно до п.11 розділу 5 глави XI Кодексу ГРС, при задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Верховний Суд в постановах від 24.10.2018р. у справі №914/2384/17, від 31.07.2019р. у справі №904/4030/18, від 05.11.2019р. у справі №922/137/19, від 28.12.2019р. у справі №911/721/19, від 12.03.2020р. у справі №920/1217/16, від 26.06.2020р. у справі №911/720/19, від 08.09.2020р. у справі №922/4351/19, від 17.02.2021р. у справі №914/375/18, від 18.08.2021р. у справі №914/2108/19 та від 23.11.2021р. у справі №920/1047/20 від 06.12.20223р. у справі №914/1979/22 неодноразово вказував на те, що несанкціонованим втручанням є не лише доведення факту несанкціонованого втручання в роботу комерційного ВОГ шляхом пошкодження пломб, а й встановлення факту викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням). Вказане свідчить про те, що викривлення даних обліку природного газу є обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу ЗВТ/лічильника газу. Зазначене також підтверджується тим, що відповідно до положень гл.5 розд.ХІ Кодексу ГРМ при задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму (обсягу) природного газу і його вартості. З досліджених судом доказів встановлено, що будівництво газового вводу до будинку позивача не було самовільним та здійснено підрядною організацією, що стверджується технічними умовами, договором введення, актом здачі-прийняття виконаних робіт. Також, у справі відсутні докази несанкціонованого підключення позивачем газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон вузла обліку. Таким чином, обставина, яка полягає у відсутності пломби на ЗВТ, не стала наслідком несанкціонованого відбору газу з боку Амбулаторії та споживання природного газу комерційним вузлом обліку поза обліком (обліковувалася частково чи з порушенням законодавства). Інших обставин, що могли призвести до викривлення даних обліку природного газу відповідачем не довело та матеріали справи не свідчать про це. Тому, для застосування відповідачем донарахування об`єму природного газу не має жодних правових підстав, а тому рішення комісії відповідача з розгляду актів про порушення споживачами природного газу вимог кодексу ГРС про донарахування об`єму природного газу є безпідставним і підлягає визнанню недійсним. Статтею 23 Цивільного кодексу України передбачено право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Під поняттям моральна шкода слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Згідно з частиною 3 статті 23 ЦК України, якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Відповідно до частин 1 та 2 статті 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала: 1) якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки; 2) якщо шкоди завдано фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту або виправних робіт; 3) в інших випадках, встановлених законом. З аналізу наведеної норми зобов`язання відшкодувати моральну шкоду виникає лише за умови, що ця шкода є безпосереднім наслідком певної протиправної дії (бездіяльності) чи неправомірного рішення. Тобто заподіяна моральна шкода відшкодовується тій фізичній чи юридичній особі, права якої були безпосередньо порушені протиправними діями (бездіяльністю, рішеннями) інших осіб. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 15.03.2023 у справі № 910/12919/21 та від 23.02.2023 у справі № 915/385/21. За загальним правилом, зобов`язання відшкодувати моральну шкоду виникає за наявності вини відповідача. У справах про відшкодування моральної шкоди, позивач має довести, які саме дії спричинили страждання чи приниження, яку саме шкоду вони заподіяли і який її розмір. Верховний Суд у постанові від 08.09.2020 у справі № 926/1904/19 зазначив, що виходячи із загальних засад доказування, у справах про відшкодування моральної шкоди, позивач має довести, які саме дії спричинили страждання чи приниження, яку саме шкоду вони заподіяли і який її розмір. Сторона, яка пред`являє вимоги відшкодування завданої їй моральної шкоди, не звільняється від обов`язку довести наявність такої шкоди, її розмір, надавши належні, допустимі та достовірні докази цього факту, у порядку встановленому процесуальними нормативно-правими актами. Позивачем під час розгляду справи не надано жодних доказів на підтвердження факту заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, факту наявності такої шкоди, не надано обґрунтованого розміру заявленої до стягнення суми. За таких обставин, оскільки позивачем не доведено наявності усіх необхідних елементів складу цивільного правопорушення для відшкодування моральної шкоди (факт наявності моральної шкоди, обґрунтування визначення розміру моральної шкоди та причинно-наслідковий зв`язок між діями відповідача та завданням такої шкоди позивачу), у задоволенні позовних вимог в частині стягнення моральної шкоди слід відмовити. Відповідно до ст.141 ЦПК України, з відповідача в дохід держави слід стягнути суму судового збору за дві позовні вимоги.

Outcome: partial