Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-17 00:00:00

У листопаді 2021р. позивач [PERSON] звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Київської міської ради, в якому просив суд: - визнати за ним в порядку спадкування право власності на 7/8 частини квартири [ADDRESS] , після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Свої позовні вимоги позивач обґрунтовував тим, що [INFO] помер його рідний брат [PERSON] (спадкодавець), після смерті якого відкрилася спадщина, зокрема на частину вищезазначеної квартири. До кола спадкоємців за законом належить позивач, оскільки спадкоємці першої черги за законом, рідна донька спадкодавця - [PERSON] та дружина спадкодавця - [PERSON] померли раніше за спадкодавця, а відтак єдиним спадкоємцем за законом після його смерті є позивач. Частка спадкової маси, до складу якої входить 7/8 частин квартири [ADDRESS] , яка належала спадкодавцю на праві власності. Відповідно до свідоцтва про право власності на житло, власниками був спадкодавець та його донька - [PERSON] . Було встановлено, що на день смерті спадкодавця залишилась спадщина, що складається з: 7/8 часток квартири (1/2 належала спадкодавцю, а 3/8 належали померлій [INFO] дочці спадкодавця - [PERSON] та померлій [INFO] дружині спадкодавця - [PERSON] ), спадкоємцем яких був спадкодавець, який прийняв спадщину, але не оформив своїх спадкових прав. 16 листопада 2020р. позивач звернувся з заявою про прийняття спадщини № 4689 до Першої київської державної нотаріальної контори, однак постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 11 068/0214 від 16 листопада 2021р. нотаріус відмовив йому у видачі свідоцтва про право на спадщину з причини відсутності оригіналу правовстановлюючого документу на вказану квартиру. Враховуючи неможливість одержання спадщини в нотаріальному порядку, позивач звернувся до суду із цим позовом за захистом своїх спадкових прав. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 26 листопада 2021р. відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження та витребувано у Першої київської державної нотаріальної контори належним чином засвідчені копії спадкової справи № 727/2020, відкритої 14 липня 2020р. та спадкової справи № 925/2016, відкритої 03 серпня 2016р. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 05 липня 2022р. було задоволено клопотання представника позивача, залучено до участі у справі правонаступника [PERSON] - [PERSON] , у зв`язку зі смертю первісного позивача, внаслідок чого [PERSON] було подано позовну заяву у новій редакції, в якій сторона позивача просила суд: - визнати за нею, в порядку спадкування право власності на 7/8 частини квартири [ADDRESS] . Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 05 липня 2022р. закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду по суті. Судом також було залучено до участі у справі співвідповідача - [PERSON] , який є спадкоємцем іншої 1/8 частини зазначеної квартири, на підставі протокольної ухвали суду від 20 квітня 2023р. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 10 жовтня 2023р. суд повернувся до стадії підготовчого засідання. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 27 лютого 2024р. закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду по суті. Представник позивача надіслав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити у повному обсязі. Відповідачі в судове засідання не з`явились, про час та місце судового засідання повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомляли, клопотань, заяв, відзивів чи письмових пояснень до суду не направили. В судовому засіданні 05 червня 2023р. відповідач [PERSON] заперечував проти позову, зазначивши, що надані стороною документи містять ознаки підробки, і він звернувся до прокуратури з цього приводу. Суд, заслухавши пояснення сторін, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. У відповідності до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Стаття 1217 цього Кодексу, встановлює, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Частинами 1-3 ст. 1223 ЦК України, визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. У відповідності до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері (ст. 1262 ЦК України). Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, зокрема на 7/8 частин квартири [ADDRESS] , які належали спадкодавцю на підставі права власності, відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 12 серпня 1993р. (власниками був: спадкодавець та його донька [PERSON] , із яких 1/2 належала спадкодавцю, а 3/8 належали померлій [INFO] дочці - спадкодавця та померлій [INFO] дружині спадкодавця, спадкоємцем яких був [PERSON] , який прийняв спадщину, але не оформив своїх спадкових прав). Судом вставнолено, що [PERSON] за свого життя заповіт на розпорядження квартирою [ADDRESS] , не складав, спадкоємців першої черги та інших спадкоємців другої черги немає, що підтверджується матеріалами спадкової справи № 727/2020 від 14 липня 2020р. Судом вставнолено, що 16 листопада 2020р. [PERSON] (рідний брат померлого [PERSON] ), звернувся з заявою про прийняття спадщини № 4689 до Першої київської державної нотаріальної контори, однак постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 11 068/0214 від 16 листопада 2021р. державний нотаріус відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину з причини відсутності оригіналу правовстановлюючого документу на спірну квартиру. Згідно зі ст. 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] є рідними братами, що підтверджується довідкою про народження № А-00104 від 06 лютого 2021р. [PERSON] та свідоцтвом про народження [NUMBER] від 16 квітня 1956р. [PERSON] та експертним висновком Українського бюро лінгвістичних експертиз НАН України № 056/33-d-3 від 09 березня 2021р., який складений на підтвердження однакового прізвища у зв`язку із розбіжностями через українсько-російську міжмовну взаємодію в імені батька [PERSON] та [PERSON] . Доказами, відповідно до ст. 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Приписами ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У зв`язку із смертю [PERSON] , належним чином оформити правовстановлюючі документи на квартиру не є можливим, що унеможливлює оформлення спадщини в нотаріальному порядку. Отже, визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. Якщо документи, що засвідчують право власності на нерухоме майно, існували, проте були втрачені власником та не можуть бути відновлені в передбаченому законом порядку, застосуванню підлягає ст. 392 ЦК, відповідно до якої позов про визнання права власності може бути пред`явлений, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати власником документа, який засвідчує його право власності. Отже, право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Таким чином, оскільки [PERSON] , в установлений строк і порядку прийняв спадщину, тому в силу ч. 5 ст. 1268 ЦК України він став власником спадкового майна з моменту відкриття спадщини. Зважаючи на те, що відсутній на спадкове майно (квартиру) правовстановлюючий документ, що унеможливлює оформлення спадщини в нотаріальному порядку, тому право власності особи на спадкове майно підлягає захисту в порядку ст. 392 ЦК України шляхом визнання права власності. Водночас оскільки, 19 грудня 2021р., після відкриття провадження у цій справі, помер первісний позивач [PERSON] , та судом, в установленому законом порядку було залучено правонаступника позивача - дружину [PERSON] - [PERSON] , яка за матеріалами спадкової справи є єдиними спадкоємцем після смерті [PERSON] та прийняла після нього спадщину, а відтак за нею підлягає визнанню права власності на спадкове майно, у вигляді 7/8 частини вказаної квартири. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги ґрунтуються на вимогах закону, а тому підлягають задоволенню. Доводи сторони відповідача не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні. Крім того, судом врахований лист першого заступника керівника Шевченківської окружної прокуратури м. Києва від 23 січня 2024р. за № 41-640Вих-24, про відсутність підстав для вступу прокурора в судовий розгляд цивільної справи № 761/41950/21.

Outcome: approved