Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-21 00:00:00

15 березня 2023 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Кредит-Капітал» (далі ТОВ «ФК «Кредит-Капітал») звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором у розмірі 94555 грн. 06 коп. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 15 серпня 2017 року між Публічним акціонерним товариством «Райффайзен Банк Аваль» (далі ПАТ «Райффайзен Банк Аваль») (правонаступником якого зі всіма правами та обов`язками є Акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль» (далі АТ «Райффайзен Банк Аваль»)) та [PERSON] було укладено договір № 014/0209/82/0605562 про надання банківських послуг та послуг у сфері страхування, відповідно до умов якого відповідачці був наданий кредит у сумі 26608 грн. 25 коп. строком на 24 місяці. Банк відповідно до умов договору виконав свої зобов`язання по наданню кредитних коштів, однак відповідачкою умови договору не виконуються, нею порушуються строки повернення кредиту та сплати процентів. 28 травня 2020 року між АТ «Райффайзен Банк Аваль» та ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» укладено договір відступлення прав вимоги № 114/2-34, згідно якого ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» набуло статусу нового кредитора та отримало право грошової вимоги до осіб, які являлись боржниками АТ «Райффайзен Банк Аваль», включно і до [PERSON] за кредитним договором № 014/0209/82/0605562 від 15 серпня 2017 року. Внаслідок невиконання відповідачкою зобов`язань за кредитним договором станом на дату відступлення права вимоги 28 травня 2020 року виникла заборгованість в сумі 94555 грн. 06 коп., що складається із заборгованості за тілом кредиту в сумі 14106 грн. 51 коп., заборгованості за відсотками в сумі 11400 грн.\~69 коп., заборгованості за пенею в сумі 69047 грн.\~86 коп. Позивач просить стягнути з відповідачки заборгованість за кредитним договором № 014/0209/82/0605562 від 15 серпня 2017 року та сплачений при подачі позовної заяви судовий збір. Представник позивача у судове засідання не з`явився, звернувся до суду з письмовою заявою, в якій просив розглядати справу без його участі, заявлений позов підтримав повністю, не заперечував проти заочного розгляду справи. Відповідачка [PERSON] у судове засідання за повторними викликами не з`явилася. Відповідно до змісту ч. 7 ст. 128, п. п. 1, 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є, зокрема, день вручення судової повістки під розписку, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Як вбачається з повідомлення Ізяславської міської ради Шепетівського району Хмельницької області № 729/03-14 від 23 березня 2023 року, місце проживання [PERSON] зареєстроване у [ADDRESS] . Надіслані [PERSON] судові повістки повернулися до суду без вручення, з довідкою Укрпошти про причини повернення: за зазначеною адресою адресат відсутній. Такі дані вказані у поштових повідомленнях, які повернулися до суду у зв`язку з неможливістю вручення судової повістки на 01 травня 2023 року, на 01 червня 2023 року, на 18 вересня 2023 року, на 07 листопада 2023 року, на 01 грудня 2023 року, на 08 січня 2024 року, на 16 лютого 2024 року та на 22 березня 2024 року. За таких обставин суд вважає, що [PERSON] належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи. У відповідності до положень ст. ст. 223 ч. 4, 280-284 ЦПК України суд за згодою представника позивача вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних в ній доказів в порядку заочного розгляду, про що суд виніс відповідну ухвалу 22 березня 2024 року. За таких обставин суд вважає за можливе справу розглядати по суті за відсутності сторін, на підставі наявних в справі доказів з ухваленням заочного рішення. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно письмових доказів, доданих до позовної заяви, судом встановлено, що ПАТ «Райффайзен Банк\~Аваль»на підставі Заяви-анкети [PERSON] від 15 серпня 2017 року на отримання кредиту за програмою кредиту «Кредит готівкою», було надано кредит у розмірі 26608 грн. 25 коп. шляхом безготівково перерахування кредитних коштів на поточний рахунок відповідачки, відкритого в ПАТ «Райфайзен Банк Аваль», для подальшого використання його за цільовим призначенням. Відповідачка [PERSON] була під розписку ознайомлена з умовами отримання кредиту, відсотками та штрафними санкціями, які можуть бути стягнуті в разі порушення умов договору, що підтверджується договором про надання банківських послуг та послуг у сфері страхування № 014/0209/82/0605562 від 15 серпня 2017 року та паспортом споживчого кредиту за програмою кредитування «Кредит готівкою», копії яких додані до матеріалів справи. Факт отримання [PERSON] визначеної договором суми кредиту підтверджується доданою до матеріалів справи копією виписки по рахунку. До позовної заяви доданий розрахунок суми заборгованості за кредитним договором станом на 28 травня 2020 року. Відповідно до статей\~1049,\~1050,\~1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно із частинами 1, 2\~статті 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Частина 1\~статті 638 ЦК України\~визначає, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до\~статті 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 599 ЦК України\~встановлено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Згідно з\~ст. 525 ЦК України\~передбачена недопустимість односторонньої відмови від зобов`язання. Відповідно до ст. ст. 611, 625 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання); у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки, що передбачено\~ст. 549 ЦК України. Відповідно до\~ст. 617 ЦК України\~відсутність у боржника необхідних коштів не є підставою для звільнення від відповідальності за порушення зобов`язання. Згідно з\~ст. 629 ЦК України\~договір є обов`язковим для виконання сторонами. Статтею 612 ЦК України\~передбачено, що боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. Частиною 1 статті 525 ЦК України визначено, що виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності. Відповідно до ч. 1 ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. За\~вимогами ст.\~550\~ЦК України\~право на\~неустойку виникає\~незалежно від\~наявності у\~кредитора збитків,\~завданих невиконанням\~або неналежним\~виконанням зобов`язання.\~Проценти на\~неустойку не\~нараховуються. Кредитор не має права на неустойку в разі, якщо боржник не відповідає за порушення зобов`язання (стаття 617\~цього Кодексу). У ч.\~ч.\~1,\~2\~ст.\~551\~ЦК України\~визначено,\~що предметом\~неустойки може\~бути грошова\~сума,\~рухоме і\~нерухоме майно.\~Якщо предметом\~неустойки є\~грошова сума,\~її розмір\~встановлюється договором\~або актом\~цивільного законодавства. Розмір неустойки, встановлений законом, може бути збільшений у договорі, якщо таке збільшення не заборонено законом. Стаття 552 ЦК України декларує, що сплата (передання) неустойки не звільняє боржника від виконання свого обов`язку в натурі. Сплата (передання) неустойки не позбавляє кредитора права на відшкодування збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання. Згідно з частиною 1\~статті 1048 ЦК України\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Отже, суд констатує, що відповідачка була ознайомлена і погодилася з умовами та правилами надання банківських послуг, що діяли станом на момент підписання договору про надання банківських послуг та послуг у сфері страхування № 014/0209/82/0605562 від 15 серпня 2017 року. Свобода договору є однією із загальних засад цивільного законодавства, що передбачено у пункті 3 частини першої\~статті 3 ЦК України. Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність, що передбачено у пункті 6 частини першої\~статті 3 ЦК України. Тобто, дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки, характеризуватися чесністю, відкритістю та повагою до інтересів іншої сторони чи сторін договору. У частинах першій, третій\~статті 509 ЦК України\~вказано, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Фактично отримані та використані позичальницею кошти в добровільному порядку банку не повернуті в строк, визначений договором, та не сплачені передбачені умовами договору проценти, що свідчить про порушення його прав, тому позивач вправі вимагати захисту своїх прав через суд шляхом зобов`язання виконати обов`язок з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів, сплати визначених сторонами у договорі процентів. У зв`язку\~з неналежним\~виконанням зобов`язань\~за кредитним\~договором,\~заборгованість відповідачки\~перед АТ\~«Райффайзен Банк\~Аваль» станом\~на 28\~травня 2020\~склала 94555\~грн.\~06\~коп.,\~що складається із заборгованості за тілом кредиту в сумі 14106 грн. 51 коп., заборгованості за відсотками в сумі 11400 грн.\~69 коп., заборгованості за пенею в сумі 69047 грн.\~86 коп. За договором відступлення права вимоги № 114/2-34, укладеним між АТ «Райффайзен Банк Аваль» та ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» 28 травня 2020 року ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» набуло статусу нового кредитора та отримало право грошової вимоги до осіб, які являлись боржниками АТ «Райффайзен Банк Аваль», включно і до [PERSON] за кредитним договором № 014/0209/82/0605562 від 15 серпня 2017 року. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що відповідачка порушила умови кредитного договору, добровільно заборгованість не сплатила, а тому позовні вимоги слід задовольнити повністю та стягнути з [PERSON] на користь ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» заборгованість за договором про надання банківських послуг та послуг у сфері страхування № 014/0209/82/0605562 укладеним 15 серпня 2017 року з АТ «Райффайзен Банк Аваль». Відповідно до\~ст.141 ЦПК України, слід стягнути з відповідачки на користь позивача судові витрати, які складаються з суми сплаченого позивачем при подачі позовної заяви судового збору в розмірі 2684 гривень 00 копійок

Outcome: approved