Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-26 00:00:00

[PERSON] , [INFO] , адреса: [ADDRESS] , ідентифікаційний номер [NUMBER] (далі - позивач) звернулася до Чорнобаївського районного суду Черкаської області із позовною заявою до [PERSON] , [INFO] , адреса: [ADDRESS] , ідентифікаційний номер у матеріалах справи відсутній (далі - відповідач) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначалося, що [INFO] помер батько позивачки [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина на його майно, зокрема на житловий будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Спадщину після смерті [PERSON] прийняв син позивачки [PERSON] шляхом спільного проживання зі спадкодавцем на момент відкриття спадщини. Проте, [PERSON] [INFO] загинув на війні. Спадкоємцями після смерті [PERSON] являються позивачка (мати) та відповідачка (дружина), яка не бажає приймати спадщину після смерті [PERSON] . Позивач своєчасно із заявою про прийняття спадщини до державного нотаріуса не звернулася, оскільки втрата сина була великим горем, та вказані обставини психологічно вплинули на неї. Враховуючи вищевикладене, посилаючись на приписи цивільного законодавства, позивачка звернулася до суду та просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 05 лютого 2024 року позовну заяву було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, які позивачем було усунуто. Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 12 лютого 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 12 березня 2024 року витребувано у Чорнобаївській державній нотаріальній конторі копії спадкових справ після смерті [PERSON] , [PERSON] та витяги зі Спадкового реєстру після їх смерті. У підготовчому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримала та просила задовольнити з підстав, вказаних у позовній заяві. У підготовче засідання відповідач [PERSON] не з`явилася, направила до суду заяву, відповідно до якої розгляд справи просила проводити за її відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечувала. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення позивачки, приходить до наступних висновків. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 01 липня 2013 року (а.с. 5). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне йому майно. Як вбачається із відомостей Спадкової справи [PERSON] із заявами про прийняття спадщини до Чорнобаївської державної нотаріальної контори звернулися [PERSON] та [PERSON] . Крім цього, відповідно до довідки Виконавчого комітету Чорнобаївської селищної ради № 7 від 10 січня 2024 року [PERSON] до дня смерті був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] , та мав такий склад сім`ї: [PERSON] (внук) (а.с. 31). Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу). Таким чином часом відкриття спадщини після смерті [PERSON] є день його смерті, тобто [INFO] . Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Так, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Відповідно до витягу з протоколу засідання штатної військово-лікарської комісії від 16 жовтня 2023 року № 3477 [PERSON] загинув [INFO] внаслідок військових дій (а.с. 14). Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини після смерті [PERSON] є день його смерті, тобто [INFO] . Отже строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] закінчився 07 серпня 2023 року. Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України упершу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно копії свідоцтва про народження, виданого повторно, серії [NUMBER] від 16 серпня 2012 року [PERSON] являється матір`ю [PERSON] (а.с. 17). Відповідно до довідки Виконавчого комітету Чорнобаївської селищної ради № 13 від 15 січня 2024 року [PERSON] до дня смерті був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] , проживав одиноко (а.с. 16). Відповідно до листа Чорнобаївської державної нотаріальної контори № 84/01-16 від 16 березня 2024 року, який надійшов у відповідь на запит суду, після смерті [PERSON] заяв про прийняття спадщини та відмови від прийняття спадщини до нотаріальної контори не поступало, свідоцтва про право на спадщину не видавалися. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Відповідно до абз. 2 цього пункту суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Абзацом 4 п. 24 цієї Постанови встановлено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У постанові Верховного суду від 21 жовтня 2021 року у справі № 332/3796/19 (провадження № 61-10896св21) вказано, що «вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з б`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строкові службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємці про наявність заповіту тощо. Зважаючи на те, що в законодавстві не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини, їх поважність визначається у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи. Позивачка зазначає, що причиною пропуску строку для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини являється втрата сина, яка була великим горем, та вказані обставини психологічно вплинули на неї. На переконання суду такі причини пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини є поважними та заслуговують на увагу. Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. За таких обставин, оцінивши наявні у справі письмові докази, зважаючи на те, що позивач є спадкоємцем за законом І черги спадкування, яка бажає прийняти спадщину, вказана спадщина після смерті [PERSON] до цього часу ніким не прийнята, відповідач не заперечує проти задоволення позовних вимог, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити та визначити позивачці додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю 1 (один) місяць. На підставі викладеного вище,

Outcome: approved