Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-19 00:00:00

У грудні 2023 року [PERSON] , від імені якої діє представник [PERSON] , звернулася до суду з позовом до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, в обґрунтування якого зазначила, що [INFO] у м. Харкові помер її батько [PERSON] , [INFO] . Похованням батька займалась особисто позивач, в подальшому отримала свідоцтво про його смерть. У померлого батька є сестра [PERSON] , [INFO] , що проживає за адресою: [ADDRESS] , та яка тіткою позивачки. Остання є пенсіонеркою та тяжкохворою «лежачою» людиною, за якою позивач, починаючи приблизно з серпня 2023 року, постійно наглядає за її місцем проживання, та фактично проживає разом з нею через необхідність вживання останньою ліків погодинно, через гігієнічний догляд за нею та супутніми від цього проблемами. А саме, [PERSON] хворіє на ряд тяжких захворювань, неодноразово була госпіталізована до лікарень, зокрема до неврологічного відділення. Після смерті батька відкрилась спадщина на вказане спадкове майно. 06 грудня 2023 року на підставі заяви позивача про прийняття спадщини, приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Свергуновою В.А., було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину та надано відповідь №158/01-16 від 06.12.2023 року, згідно якої було встановлено нотаріусом, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини після померлого батька та вказано на необхідність звернення до суду для визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач вважає, що заяву про прийняття спадщини подано не у встановлені законом строки з поважних причин, враховуючи об`єктивні обставини, а саме через догляд за тяжкохворою тіткою, у зв`язку з чим позивач не мала змоги звернутись до нотаріусу раніше. Більше того, з початку вторгнення російський військ на територію України позивачці було доведено усно інформацію від знайомих та через засоби масової інформації, що строки на прийняття спадщини, встановлені ст. 1270 ЦК України збільшено та норма про 6 місяців не діє у зв`язку з військовим станом. Про скасування цих норм позивач не знала. Також, позивач просила враховувати наявну загрозу для життя та здоров`я, яка виникла у зв`язку зі збройною агресією РФ та активні бойові дії у Харківській області та місті Харкові, через що, зокрема, вона була позбавлена можливості подати відповідну заяву про прийняття спадщини з моменту смерті батька. Позивач зазначає, що була позбавлена об`єктивної можливості подати заяву про прийняття спадщини після смерті батька, у зв`язку з чим заяву про прийняття спадщини подано з пропуском строку, менше ніж на 1,5 місяці. Позивач просила суд визначити [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті батька - [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , тривалістю два місяці від дня набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою суду від 26 грудня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання. Встановлено відповідачу строк 15 днів на подання відзиву на позовну заяву. У відзиві на позовну заяву Харківська міська рада просила відмовити у задоволенні позовних вимог з тих підстав, що надані то суду копії виписки із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого № 18250 [PERSON] не підтверджують ані необхідність здійснення за нею постійного догляду, ані що саме позивачем такий догляд здійснювався. Також позивачем не надано суду доказів, шо саме здійснення позивачем догляду за тіткою стало об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для своєчасного подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини. Вищенаведене свідчить про недоведеність поважності причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою суду від 26 грудня 2023 року витребувано у Департаменту реєстрації Харківської міської ради (м-н. Павлівський, 4, м. Харків, 61003, електронна пошта: info@dr.city.kharkov.ua ) довідку про склад сім`ї та реєстрацію осіб за адресою: [ADDRESS] , станом на 21 квітня 2023 року; витребувано з Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори, адреса: 61166, Харківська обл., м. Харків, вул. Бакуліна, буд. 1, електронна пошта: info_10@khm.kh.notary.gov.ua , витяг зі спадкового реєстру про відкриття спадкової справи після [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] у м. Харкові. 29 січня 2024 року до суду з Департаменту реєстрації Харківської міської ради надійшла довідка про склад сім`ї та реєстрацію осіб за адресою: [ADDRESS] , станом на 21 квітня 2023 року. 19 лютого 2024 року із Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори надійшла Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) щодо відкриття спадкової справи після [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] у м. Харкові. Ухвалою суду від 27 лютого 2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 20 березня 2024 року о 09 год 15 хв у приміщенні Дзержинського районного суду м. Харкова (61202, м. Харків, пр-т. Перемоги, 52-В). В судове засідання сторони не з`явилися, надали заяви про розгляд справи за їх відсутністю. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи і перевіривши їх доказами, дійшов висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі з огляду на таке. Судом встановлено, що [INFO] у м. Харкові у віці 69 років помер [PERSON] , [INFO] , про що 25 квітня 2023 року Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції складено відповідний актовий запис № 4756, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 25 квітня 2023 року (а.с. 15). Згідно з Інформаційною довідкою з Реєстру територіальної громади міста Харкова від 24 січня 2024 року № 12-0000301-2024, [PERSON] , [INFO] , станом на 21 квітня 2023 року був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Інші особи за вказаною адресою не зареєстровані (а.с. 52). [PERSON] , [INFO] , є рідною дочкою [PERSON] , [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про народження [PERSON] , [INFO] , серія [NUMBER] від 15 березня 1977 року, де в графі «Батько» зазначено « [PERSON] », та Свідоцтвом про одруження серії [NUMBER] від 08 серпня 1998 року, відповідно до якого [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , одружилися 08 серпня 1998 року у Харківському міському відділі реєстрації актів громадянського стану, актовий запис № 1114, прізвище дружини після одруження - « [PERSON] » (а.с. 16, 17). Згідно з Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 75706940 від 06 лютого 2024 року, у Спадковому реєстрі відсутні відомості щодо відкритих спадкових справи після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] у м. Харкові (а.с. 170). 06 грудня 2023 року [PERSON] , [INFO] , звернулася до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Свергунової В.А. із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] у м. Харкові. Листом приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Свергунової В.А. від 06 06 грудня 2023 року за № 158/01-16 повідомлено [PERSON] , серед іншого, що вона пропустила строк для прийняття спадщини після померлого батька та вказано на необхідність звернення до суду для визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 27-28). Згідно з частиною першою статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до статей 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (стаття 1223 ЦК України). Відповідно до положень статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» (у редакції, чинній на час заведення спадкової справи) нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття. З матеріалів справи вбачається, що оскільки жодна особа із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] у визначений законом шестимісячний строк до нотаріуса не звернулася, спадкова справа не заводилася, тому нотаріус не здійснював повідомлення [PERSON] , як спадкоємця першої черги за законом, не здійснював її виклик шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі, не роз`яснював право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття. При цьому судом встановлено, що [PERSON] є єдиним спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] . Як встановлено судом, спадкоємець помер [INFO] , шестимісячний строк для прийняття спадщини закінчився 21 жовтня 2023 року, спадкоємець першої черги спадкування за законом звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини 06 грудня 2023 року, тобто з пропуском строку для прийняття спадщини. Обґрунтовуючи поважність причин пропуску визначеного частиною першою статті 1270 ЦК України строку для прийняття спадщини, [PERSON] посилалась на те, що здійснювала догляд за хворою тіткою. Окрім того посилається на обмежувальні заходи, пов`язані із введенням воєнного стану на території України та перебуванням м. Харків у зоні можливих бойових дій. Надаючи оцінку доводам позивача, суд виходить з наступного. Згідно з частинами першою, другою статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом зазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини; 2) у спадкоємця були перешкоди для подання заяви для прийняття спадщини; 3) ці обставини визнані судом поважними. Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі№ 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 17 серпня 2023 року у справі № 626/274/22. Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). З долучених до позовної заяви доказів встановлено, що рідна тітка позивачки [PERSON] , [INFO] , про яку піклується позивач [PERSON] , з 18 жовтня 2023 року до 31 жовтня 2023 року, тобто в період спливу строку для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , перебувала на стаціонарному лікуванні в КНП «Міська клінічна лікарня швидкої невідкладної медичної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова» Харківської міської ради, що підтверджується Випискою з медичної картки стаціонарного хворого №18250 (а.с. 25). Зазначені у Виписці № 18250 відомості, свідчать про важкий стан здоров`я хворого, наявність ряду захворювань, в тому числі тривалого характеру. Станом на 18 жовтня 2023 року [PERSON] госпіталізована в ургентному порядку, скарг не виказувала через порушення мови. В соматичному статусі - стан важкий. Стан хворої покращився, мова покращилась лише після проведеного лікування. Враховуючи викладене, безпідставними є доводи відповідача про те, що надані позивачем докази не підтверджують необхідності здійснення за [PERSON] постійного догляду. При цьому, на переконання суду, наявність у позивача зазначеної виписки підтверджують доводи позивача про те, що саме вона здійснювала догляд та піклування за хворою в період стаціонарного лікування, внаслідок чого пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Крім того, судом враховано, що Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» введено в Україні воєнний стан з 24.02.2022 року, дію якого продовжено і на цей час. Відповідно до Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України № 309 від 22.12.2022 року (зареєстровано в МЮ України 23.12.2022 року за № 1168/39004) Харківська міська територіальна належить до територій можливих бойових дій з 15.09.2022 до теперішнього часу. Загальновідомою обставиною, яка не підлягає доказуванню в силу вимог ч. 3 ст. 82 ЦПК України, є те, що м. Харків, яке розташоване неподалік від державного кордону з РФ, постійно потерпає від ракетно-бомбових ударів з боку РФ. При цьому такі удари, в силу об`єктивних обставин, часто відбуваються до оголошення повітряної тривоги. Також в м. Харкові та Харківській області дуже часто оголошується повітряну тривогу, внаслідок чого державні та приватні установи, в тому числі нотаріальні контори, можуть не працювати під час повітряної тривоги. Надаючи оцінку поважності причин незверення позивача до нотаріуса у період з 25 квітня 2023 року (отримання свідоцтва про смерть спадкодавця) до 18 жовтня 2023 року (госпіталізація хворої тітки), суд враховує, що [PERSON] потребувала стороннього догляду та піклування в силу віку (76 років), та наявності ряду хвороб, що в сукупності, на переконання суду, безумовно обмежувало можливість останньої самостійно піклуватися про себе, в повній мірі дбати своє життя здоров`я в умовах постійних обстрілів м. Харкова. Таким чином, обґрунтованими є доводи позивача про те, що вона протягом зазначеного періоду здійснювала догляд та піклувалася про свою тітку [PERSON] . Зазначені обставини в сукупності свідчать про те, що [PERSON] дійсно була позбавлена можливості звернутися у встановлений законом строк до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки залишення на тривалий час, враховуючи постійні повітряні тривоги та обмеження в роботі нотаріальних контор, могло поставити під загрозу життя та здоров`я [PERSON] , яка з огляду на стан здоров`я та вік, не повною мірою могла піклуватися про себе, зокрема переміститися в безпечне місце, укриття, в разі обстрілу м. Харкова, особливо до оголошення повітряної тривоги. Також згідно з правовим висновком, викладеним у постанові Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17ц, підлягає врахуванню при вирішенні спору та обставина, що часовий проміжок між закінченням строку для прийняття спадщини та подачею відповідної заяви про прийняття спадщини є незначним, складає менше семи тижнів. Зазначені обставини в сукупності, через призму постійних обстрілів та ракетних ударів по м. Харкову, де проживає позивач та її тітка, яка в силу віку та стану здоров`я дійсно потребує стороннього догляду та допомоги, на переконання суду, з урахуванням незначного часового проміжку між закінченням строку для прийняття спадщини та подачею відповідної заяви про прийняття спадщини, свідчать про поважність причин пропуску [PERSON] строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] . За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства. Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Відповідна правова позиція висловлена у Постанові Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17-ц. Враховуючи встановлені в судовому засіданні обставин справи, виходячи з принципу пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд визнає поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини [PERSON] після смерті батька [PERSON] Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог у повному обсязі та визначення [PERSON] додаткового строку 2 місяці для прийняття спадщини після смерті батька - [PERSON] .

Outcome: approved