Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-24 00:00:00

Департамент соціально-гуманітарної політики Вільногірської міської ради Дніпропетровської області (далі ДСГП Вільногірської міської ради Дніпропетровської області) звернувся до суду з позовом, вказуючи, що [PERSON] перебувала на обліку в Єдиному державному автоматизованому реєстрі осіб, які мають право на пільги, управління соціального захисту населення ДСГП Вільногірської міської ради Дніпропетровської області з 01.12.2017, як особа, звільнена з військової служби, яка стала інвалідом під час проходження військової служби (код категорії 88) та користувалася пільгами передбаченими Кодексом цивільного захисту України, за адресою: [ADDRESS] . З метою удосконалення обліку осіб, які мають право на пільги за соціальною ознакою постановою КМУ від 29.01.2003 № 117 «Про Єдиний державний автоматизований реєстр осіб, які мають право на пільги» (із змінами) запроваджено Єдиний державний автоматизований реєстр осіб, які мають право на пільги та затверджено Положення про Єдиний державний автоматизований реєстр осіб, які мають право на пільги. Відповідно до п.2 даного положення до реєстру вноситься персональна інформація про особу, яка звернулася за отриманням пільги на житлово-комунальні послуги. Пунктом 5 даного положення визначено перелік документів, які особа надає до заяви про внесення відомостей до реєстру. Пунктом 8 даного положення передбачено, що у разі зміни будь-яких відомостей, зазначених в п.2, що потребує коригування включеної до реєстру інформації про пільговика, він повідомляє про це протягом 30 днів уповноваженому органу (до 30.11.2022 включно - структурному підрозділу з питань соціального захисту населення, з 01.12.2022 - органу Пенсійного фонду України). Відповідно до поданих відповідачкою документів 01.12.2017, було опрацьовано персональну облікову картку за формою «№ 1 - пільга» з відповідним внесенням даних відносно пільговика, під час формування даної картки відповідачка особисто підписала зобов`язання щодо необхідності повідомлення протягом 3 днів уповноваженого органу про зміну персональних даних. Постановою КМУ від 17.04.2019 № 373 (зі змінами) затверджено Порядок надання пільг на оплату житлово-комунальних послуг, придбання твердого палива і скрапленого газу у грошовій формі. Цей порядок визначає механізм використання коштів, передбачених у державному бюджеті Мінсоцполітики для виплати пільг і житлових субсидій громадянам на оплату житлово-комунальних послуг у грошовій формі, та механізм надання громадянам пільг у грошовій формі. Дія порядку № 373 поширюється на осіб, які мають право на пільги, зокрема, передбаченими Кодексом цивільного захисту України. Згідно з ч.1 ст.120 Кодексу цивільного захисту України, знижка у розмірі 50 відсотків плати за користування житлом (квартирна плата) та комунальними послугами водопостачання, газ, електрична, теплова енергія та інші послуги) у жилих будинках незалежно від форми власності у межах норм споживання, передбачених законодавством, та вартості палива, у тому числі рідкого, у межах встановлених норм для осіб, які проживають у будинках, що не мають централізованого опалення, надається: особам рядового і начальницького складу служби цивільного захисту та членам їхніх сімей, які перебувають на їх утриманні; батькам та членам сімей осіб рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, які загинули (померли) або зникли безвісти під час виконання службових обов`язків; особам, звільненим із служби цивільного захисту за віком, через хворобу або за вислугою років, та які стали особами з інвалідністю під час виконання службових обов`язків, та членам їхніх сімей. Пільги, передбачені ч.1 ст.120 Кодексу цивільного захисту України, надаються за умови, якщо розмір середньомісячного сукупного доходу сім`ї в розрахунку на одну особу за попередні шість місяців не перевищує величини доходу, який дає право на податкову соціальну пільгу, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Відповідно до Порядку надання пільг окремим категоріям громадян з урахуванням середньомісячного сукупного доходу сім`ї», затвердженого постановою КМУ від 04.06.2015 № 389 (надалі Порядок № 389), пільги особам, які мають право на пільги за соціальною ознакою, у тому числі згідно із Кодексом цивільного захисту України, надаються за рахунок коштів державного та місцевого бюджетів за умови, що середньомісячний сукупний дохід сім`ї пільговика в розрахунку на одну особу за попередні шість місяців не перевищує величини доходу, який дає право на податкову соціальну пільгу. Згідно з пунктом 4 Порядку № 389 до членів сім`ї пільговика під час надання пільг належать особи, на яких згідно із законодавчими актами, зазначеними у пункті 2 Порядку № 389, поширюються пільги: дружина (чоловік); їх неповнолітні діти (до 18 років); неодружені повнолітні діти, визнані особами з інвалідністю з дитинства І та II групи або особами з інвалідністю І групи; непрацездатні батьки; особа, яка перебуває під опікою або піклуванням пільговика та проживає разом з ним. Пунктом 5 Порядку № 389 встановлено, що до сукупного доходу сім`ї пільговика включаються нараховані: пенсія; заробітна плата; грошове забезпечення; стипендія; соціальна допомога (крім частини допомоги при народженні дитини, виплата якої здійснюється одноразово, частини допомоги при усиновленні дитини, виплата якої здійснюється одноразово, допомоги на поховання, одноразової допомоги, яка надається відповідно до законодавства або за рішенням органів виконавчої влади та місцевого самоврядування, підприємств, організацій незалежно від форми власності; доходи від підприємницької діяльності; допомога по безробіття та інші виплати, що здійснюються фондами соціального страхування. Пільговики, до сукупного доходу сім`ї яких входять доходи визначені п.5 Порядку № 389 (крім пенсії та соціальної допомоги), або до складу сім`ї яких входять працездатні особи, подають до структурного підрозділу з питань соціального захисту населення декларацію про доходи сім`ї пільговика, а також довідки про доходи свої та членів сім`ї (крім довідок про розмір пенсії та соціальної допомоги) за шість місяців, що передують місяцю звернення, або документи, що підтверджують відсутність доходів за такий період. Згідно з довідкою про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб від 01.12.2017 №118950, до складу сім`ї відповідачки входить, крім неї, чоловік [PERSON] . При цьому відповідачкою не надано декларацію про доходи чоловіка. Також в персональній обліковій картці відсутня інформація про членів сім`ї, на яких поширюється пільга. Пільги на оплату житлово-комунальних послуг [PERSON] надавались щомісяця у грошовій формі (готівковій або безготівковій), незалежно від її доходу, в тому числі з 01.10.2019 в безготівковій формі. За результатами опрацювання нарахованих пільг за січень 2020 року - вересень 2022 року в підсистемі виплати пільг і субсидій у грошовій формі у Центральній системі обліку інформації державної системи соціальної підтримки населення було встановлено, що відповідачка отримує пільги безпідставно і припинено призначення та виплату пільг з жовтня 2022 року. ДСГП вжито всіх заходів досудового врегулювання спору з даного питання, однак це результатів не дало, та станом на дату подання позовної заяви до суду надміру перерахована (виплачена) сума пільг у добровільному порядку відповідачкою не повернута. Просять стягнути з [PERSON] на користь позивача надміру перераховану (виплачену) суму пільг в розмірі 18 217,88 грн та понесені ними судові витрати у виді сплаченого судового збору в розмірі 2 684,00 грн. Ухвалою Вільногірського міського суду Дніпропетровської області від 27.12.2023 у справі відкрито спрощене позовне провадження з повідомлення (викликом) сторін, сторонам роз`яснені їх процесуальні права та обов`язки. 12.01.2024 відповідачка [PERSON] надала відзив на позовну заяву, в якому зазначила, що позов не визнає, мотивуючи тим, що вона дійсно, з грудня 2017 року користувалася пільгою на оплату комунальних послуг як особа, яка стала інвалідом під час проходження військової служби. Пільги нараховувалися управлінням соціального захисту ДСГП, куди вона надала свою довідку про право на пільги, крім того, нею була надана довідка про склад сім`ї від 01.12.2017 № 11895, де членом сім`ї зазначено її чоловіка. Ніяких додаткових даних, в тому числі щодо доходів чоловіка, від неї працівники ДСГП не вимагали як при оформленні документів на пільги, так і в подальшому. Вона підписала Згоду на збір та обробку персональних даних відповідно до Закону України «Про захист персональних даних» № 2297-VІ від 01.06.2010. Згідно ст.2 зазначеного Закону, персональні дані - відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована. Тобто йдеться виключно про її особисті персональні дані і дана заява жодним чином не може бути підставою або зобов`язанням для надання нею відомостей про доходи її чоловіка. Про це її мали повідомити окремо. До того ж, як передбачено ст.2 Постанови КМУ від 04.06.2015 № 389, «Міністерству соціальної політики, Міністерству розвитку громад та територій, Міністерству енергетики та вугільної промисловості, Державній службі у справах ветеранів війни та учасників антитерористичної операції разом з обласними, Київською міською державними адміністраціями забезпечити проведення інформаційно-роз`яснювальної роботи серед населення щодо надання пільг окремим категоріям громадян з урахуванням середньомісячного сукупного доходу сім`ї згідно з Порядком, затвердженим цією постановою», тобто орган соціального захисту населення був зобов`язаний роз`яснити їй все, що стосується виплати їй пільги. Крім того, в позовній заяві не зазначено, які саме доходи її чоловіка та коли були враховані при визначенні нібито надміру оплачених їй пільг, яку саме суму доходів перевищено. Ніякого розрахунку, який був би підставою навіть для припинення нарахування їй пільги, позивачем не надано. Разом із тим, пунктом 9 Порядку надання пільг окремим категоріям громадян з урахуванням середньомісячного сукупного доходу сім`ї, затвердженим Постановою КМУ від 04.06.2015 №389 (надалі Порядок № 389 ) передбачено, що:структурні підрозділи з питань соціального захисту населення до 30.11.2022 з урахуванням отриманої інформації, зазначеної у пунктах 6-8 цього Порядку, визначають протягом десяти днів з дня отримання такої інформації середньомісячний сукупний дохід сім`ї в розрахунку на одну особу шляхом ділення загальної суми грошових доходів кожного члена сім`ї пільговика за попередні шість місяців на 6 і на кількість членів сім`ї. Тобто такий розрахунок має бути здійснений позивачем та наданий як їй, так і суду. Пункт 12 Порядку № 389 передбачає, що у разі, коли середньомісячний дохід сім`ї пільговика в розрахунку на одну особу перевищує величину доходу, який дає право на податкову соціальну пільгу, уповноважений орган письмово або через особистий кабінет на веб-порталі електронних послуг Пенсійного фонду України інформує пільговиків про те, що вони не мають права на отримання пільг і можуть звернутися за житловою субсидією. Таким чином, якщо дохід її сім`ї перевищив би означену величину доход, її були зобов`язані про це повідомити, а не очікувати, поки вона надасть до ДСГП той чи інший документ. В неї, як у пільговика, такі обов`язки відсутні. У зазначеному порядку уповноважений орган її не повідомив, право на звернення за житловою субсидією не роз`яснив. Відповідно до п.14 Порядку № 389, припинення надання є пільг здійснюється, якщо пільговиком приховано або навмисно подано недостовірні дані про доходи будь-кого із членів сім`ї пільговика, що вплинуло на визначення права на пільги - з місяця, в якому виявлено порушення. Вона ж в свою чергу ніяких документів з недостовірними відомостями не подавала і в позові про такі документи або недостовірні відомості взагалі не йдеться, а тому підстав для стягнення з неї будь-яких сум немає. 23.01.2024 представник позивача Вергун С.І. надала відповідь на відзив, в якому зазначила, що сума пільги на житлово-комунальні послуги не є заробітною платою або іншими грошовими сумами, надані фізичній особі як засіб існування. Сума надмірно перерахованої (виплаченої) пільги є майном, збереженим без достатньої правової підстави, а тому на правовідносини з повернення цієї суми поширюються приписи глави 83 ЦК України. Як зазначає відповідачка, вона користувалась пільгою на житлово-комунальні послуги як особа, яка стала інвалідом під час проходження військової служби. Пільговики, до сукупного доходу сім`ї яких входять доходи, визначені пунктом 5 Порядку № 389 (крім пенсії та соціальної допомоги), або до складу сім`ї яких входять працездатні особи, подають до структурного підрозділу з питань соціального захисту населення декларацію про доходи сім`ї пільговика за формою згідно з додатком, а також довідки про доходи свої та членів сім`ї (крім довідок про розмір пенсії та соціальної допомоги) за шість місяців, що передують місяцю звернення, або документи, що підтверджують відсутність доходів за такий період. Структурні підрозділи з питань соціального захисту населення одержують від територіальних органів Пенсійного фонду України за результатами обміну електронними базами даних відповідно до п.7 постанови КМУ від 11.04.2002 № 497 «Про забезпечення виконання функцій з призначення і виплати пенсій органами Пенсійного фонду» інформацію про суми пенсійних виплат і факт працевлаштування пільговиків та членів їх сімей, відомості про яких містяться в Єдиному державному автоматизованому реєстрі осіб, які мають право на пільги. Як зазначено у позові, згідно з п.4 Порядку № 389, до членів сім`ї пільговика під час надання пільг належать особи, на яких згідно із законодавчими актами, зазначеними у п.2 Порядку № 389, поширюються пільги: дружина (чоловік); їх неповнолітні діти (до 18 років); неодружені повнолітні діти, визнані особами з інвалідністю з дитинства І та II групи або особами з інвалідністю І групи; непрацездатні батьки; особа, яка перебуває під опікою або піклуванням пільговика та проживає разом з ним. Пільговики, до сукупного доходу сім`ї яких входять доходи, визначені п.5 Порядку № 389 (крім пенсії та соціальної допомоги), або до складу сім`ї яких входять працездатні особи, подають до структурного підрозділу з питань соціального захисту населення декларацію про доходи сім`ї пільговика за формою згідно з додатком, а також довідки про доходи свої та членів сім`ї (крім довідок про розмір пенсії та соціальної допомоги) за шість місяців, що передують місяцю звернення, або документи, що підтверджують відсутність доходів за такий період. Пунктом 10 Порядку № 389 визначено, що у разі коли середньомісячний дохід сім`ї в розрахунку на одну особу не перевищує величину доходу, який дає право на податкову соціальну пільгу, пільговик має право на отримання пільг протягом дванадцяти місяців з місяця визначення відповідного права. Розмір пенсії відповідачки не перевищував величину доходу, який дає право на податкову соціальну пільгу, і тому їй пільга призначалась та виплачувалась без урахування доходів її чоловіка, так як відповідачкою не надано декларацію про доходи чоловіка. Як зазначає відповідачка, їй було відомо, що вона не має право на пільги, але при цьому їх отримувала. Недобросовісні поведінка особи, яка полягає у вчиненні дій, що можуть у майбутньому порушувати права інших осіб є формою недобросовісності. Відповідачкою було отримано майно без достатньої правової підстави. Представник позивача Вергун С.І. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала з підстав викладених в позові та відповіді на відзив, пояснила, що при зверненні відповідачки за отриманням пільг, при заповненні персональної облікової картки, працівником ДСГП невірно було зазначено код категорії 88, що стосується осіб, які звільнені з військової служби та стали інвалідами під час проходження цієї служби, стосовно цих осіб при визначенні права на пільги доходи членів сім`ї не враховуються, а відповідачка була працівником ДСНС, тобто є пенсіонером служби цивільного захисту, тому її доходи та членів її сім`ї повинні враховуватися під час призначення пільги, однак не враховувалися, хоча дохід тільки відповідачки за період коли вона користувалася пільгою, перевищував поріг, яким визначається право на пільги. Ця помилка була виявлена при проведенні перевірки у 2022 році та нарахування пільги відповідачці було припинено. Просить позов задовольнити. Відповідачка [PERSON] та її представник [PERSON] в судове засідання не з`явилися, про місце, дату і час розгляду справи повідомлені належним чином, представник відповідачки надав заяву про розгляд справи без його участі та без участі відповідачки (а.с.64). Вислухавши представника позивача, дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов висновку, що в задоволенні позову слід відмовити по наступним підставам. Так, в судовому засіданні встановлено, що [PERSON] перебувала на обліку в Єдиному державному автоматизованому реєстрі осіб, які мають право на пільги, управління соціального захисту населення ДСГП Вільногірської міської ради Дніпропетровської області з 01.12.2017, як особа, звільнена з військової служби, яка стала інвалідом під час проходження військової служби (код категорії 88) та користувалася пільгами передбаченими, Кодексом цивільного захисту України, за адресою: [ADDRESS] . При зверненні до позивача нею була заповнена персональна облікова картка, з зазначенням своїх персональних даних та документів, що дає право на пільгу та категорії пільговика (а.с.10), крім того, нею була підписана згода на збір та обробку персональних даних (а.с.11). Відповідно до копії довідки про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб № 11895 від 01.12.2017, за адресою: [ADDRESS] , зареєстрована відповідачка та її чоловік [PERSON] (а.с.14). Факт належності відповідачки до категорії осіб, які мають право на отримання пільги на житлово-комунальні послуги підтверджується копією довідки № 970 від 14.09.2017, виданої Головним управлінням Державної служби надзвичайних Ситуацій України у Дніпропетровській області, відповідно до якої вона є пенсіонером служби цивільного захисту, копією пенсійного посвідчення (а.с.15), копією довідки до акта огляду медико-соціальної комісією серії 12 ААА № 651139 (а.с.16). Розмір нарахованої та надміру виплаченої суми пільг на житлово-комунальні послуги підтверджується наданою позивачем інформацією, згідно якої, сума переплати за 2019 рік становить 1 541,64 грн (а.с.23), за 2020 рік - 5 305,93 грн (а.с.24), за 2021 рік - 6 583,81 грн (а.с.25), за 2022 рік - 4 786,50 грн (а.с.26) - всього 18 217,88 грн. Факт отримання пільги на житлово-комунальні послуги відповідачкою не заперечується. Згідно копії листа від 23.01.2023, позивач повідомляв [PERSON] про те, що їй надміру нарахована сума пільг за період з жовтня 2019 по вересень 2022 року на житлово-комунальні послуги на 1 особу на загальну суму 18 217,88 грн та необхідності їх повернення (а.с.17-18). Відповідно до ст.ст.12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Загальні підстави для виникнення зобов`язання у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави визначені нормами глави 83 ЦК України. Відповідно до ч.1 ст.1212 ЦК України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Згідно зі ст.1215 ЦК України, не підлягає поверненню безпідставно набуті: 1) заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача; 2) інше майно, якщо це встановлено законом. Отже, законодавцем передбачені два винятки із цього правила: по-перше, якщо виплата відповідних грошових сум є результатом рахункової помилки зі сторони особи, яка проводила таку виплату; по-друге, у разі недобросовісності зі сторони набувача виплати. Зазначений правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 02 липня 2014 року у справі № 6-91цс14 та у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 06 лютого 2019 року у справі № 545/163/17 (провадження № 61-33727сво18). Необхідно також звернути увагу, що у рішенні по справі «CAKAREVIC v. CROATIA» (заява №. 48921/13) від 26 квітня 2018 року Європейський суд з прав людини звертав увагу, що у випадку, коли компетентний орган приймає рішення на користь заявника та продовжує здійснювати відповідні платежі, заявник має законні підстави припускати, що отримані платежі є юридично правильними. Також ЄСПЛ підкреслював, що з урахуванням того, що сума, яку отримувала заявниця, була достатньо скромною і витрачена на задоволення основних життєвих потреб, вимога до заявниці про відшкодування суми допомоги, виплаченої помилково компетентним органом, становить надмірний індивідуальний тягар для неї і свідчить про порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції. Крім того, у справі «Рисовський проти України» (заява № 29979/04, остаточне рішення від 20.01.2012) Європейський суд з прав людини у пункті 71 рішення вказав: «… потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (Pincova and Pine v. the Czech Republic), заява № 36548/97, п. 58, ECHR 2002-VIII). Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. зазначене вище рішення у справі «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), п.74). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (див., серед інших джерел, mutatis mutandis, зазначене вище рішення у справі «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (Pincova and Pine v. the Czech Republic), n. 58, а також рішення у справі «Ґаші проти Хорватії» (Gashi v. Croatia), заява № 32457/05, п. 40, від 13 грудня 2007 року, та у справі «Трґо проти Хорватії» (Trgo v. Croatia), заява № 35298/04, п. 67, від 11 червня 2009 року. Згідно з ч.1 ст.120 Кодексу цивільного захисту України, знижка у розмірі 50 відсотків плати за користування житлом (квартирна плата) та комунальними послугами водопостачання, газ, електрична, теплова енергія та інші послуги) у жилих будинках незалежно від форми власності у межах норм споживання, передбачених законодавством, та вартості палива, у тому числі рідкого, у межах встановлених норм для осіб, які проживають у будинках, що не мають централізованого опалення, надається: особам рядового і начальницького складу служби цивільного захисту та членам їхніх сімей, які перебувають на їх утриманні; батькам та членам сімей осіб рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, які загинули (померли) або зникли безвісти під час виконання службових обов`язків; особам, звільненим із служби цивільного захисту за віком, через хворобу або за вислугою років, та які стали особами з інвалідністю під час виконання службових обов`язків, та членам їхніх сімей. Постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 373 затверджено Порядок надання пільг на оплату житлово-комунальних послуг, придбання твердого палива і скрапленого газу у грошовій формі, який визначає механізм надання пільг громадянам у грошовій формі. Відповідно до п.3-1 Порядку 373, для призначення пільг пільговики, які перебувають на обліку в Реєстрі осіб, які мають право на пільги (далі - Реєстр), що є структурною підсистемою Єдиного соціального реєстру, або їх законні представники звертаються з відповідною заявою про надання пільг на оплату житлово-комунальних послуг, придбання твердого палива і скрапленого газу за формою згідно з додатком (далі - заява), до якої додається у разі потреби довідка про наявність у житловому приміщенні пічного опалення та/або кухонного вогнища на твердому паливі: до 30 листопада 2022 року включно - до структурних підрозділів з питань соціального захисту населення районних, районних у мм. Києві та Севастополі держадміністрацій (військових адміністрацій), виконавчих органів міських, районних у містах (у разі їх утворення) рад (далі - структурні підрозділи з питань соціального захисту населення) за зареєстрованим (задекларованим) місцем проживання (або фактичним місцем проживання - у разі перебування на обліку в Реєстрі за фактичним місцем проживання); починаючи з 1 грудня 2022 року - до органів Пенсійного фонду України. Відповідно до п.18, уповноважені органи мають право у разі потреби перевіряти обґрунтованість видачі та достовірність документів, поданих для надання пільг. Суми пільг, виплачені надміру внаслідок зловживань з боку пільговика або неповідомлення ним уповноваженому органу про зміну обставин, зазначених у пункті 3 цього Порядку, на вимогу уповноваженого органу повертаються пільговиком. Надання пільги припиняється: з причин, що унеможливлюють її надання, зокрема в разі смерті пільговика, втрати права на пільгу, призначення житлової субсидії, - з місяця, що настає за місяцем настання зазначеної події; за заявою пільговика - з місяця, що настає за місяцем її подання, якщо інше не обумовлено заявою. У разі відмови пільговика добровільно повернути суму надміру перерахованої (виплаченої) пільги питання про її примусове стягнення вирішується в судовому порядку. Постановою КМ України № 389 від 04.06.2015 затверджено Порядок надання пільг окремим категоріям громадян з урахуванням середньомісячного сукупного доходу сім`ї. Відповідно до п.4 вказаного Порядку, до членів сім`ї пільговика під час надання пільг належать особи, на яких згідно із законодавчими актами, зазначеними у пункті 2 Порядку, поширюються пільги: дружина (чоловік); їх неповнолітні діти (до 18 років); неодружені повнолітні діти, визнані особами з інвалідністю з дитинства I та II групи або особами з інвалідністю I групи; непрацездатні батьки; особа, яка перебуває під опікою або піклуванням пільговика та проживає разом з ним. Підстави та порядок припинення надання пільг визначено п.14 Порядку, а саме, якщо пільговиком приховано або навмисно подано недостовірні дані про доходи будь-кого із членів сім`ї пільговика, що вплинуло на визначення права на пільги, - з місяця, в якому виявлено порушення; за заявою пільговика - з місяця, що настає за місяцем її подання, якщо інше не обумовлено заявою. Сума пільги, перерахованої (виплаченої) надміру внаслідок свідомого подання пільговиком документів з недостовірними відомостями, повертається ним на вимогу стуктурного підрозділу з питань соціального захисту населення. У разі коли пільговик добровільно не повернув надміру перераховану (виплачену) суму пільги, питання про її стягнення вирішується у судовому порядку. Судом встановлено, що 01.12.2017 відповідачка [PERSON] звернулась до позивача з метою отримання пільги на житлово-комунальні послуги, при цьому вона заповнила надану позивачем персональну облікову кратку, форма якої була встановлена на момент звернення та надала необхідні документи для призначення даної пільги, а посадовою особою позивача було визначено її категорію, як особи, звільненої з військової служби, яка стала інвалідом під час проходження цієї служби (код категорії 88). Вимоги позивача про стягнення надміру перерахованої виплаченої суми пільг на житлово-комунальні послуги обґрунтовані тим, що при подачі заяви на призначення пільги відповідачка не надала інформацію про членів сім`ї, на яких поширюється пільга, однак, як вбачається з матеріалів справи та встановлено в судовому засіданні, відповідачкою позивачу при подачі вищевказаної заяви була надана довідка про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб № 11895 від 01.12.2017, де зазначено, що до складу її сім`ї входить чоловік [PERSON] , а пільга на оплату житлово-комунальних послуг без врахування доходів відповідачки та членів її сім`ї була надана відповідачці позивачем внаслідок помилки працівника позивача при проставлянні коду у персональній обліковій картці відповідачки - «88», внаслідок чого остання була помилково віднесена до осіб, які звільнені з військової служби та стали інвалідами під час проходження цієї служби хоча відповідачка є пенсіонером служби цивільного захисту, що не є тотожним військовій службі. Вказані обставини дають суду підстави для висновку, що відповідачкою будь-якої недобросовісності при зверненні за пільгою на житлово-комунальні послуги та її отриманні допущено не було, а нарахування пільги проведено позивачем добровільно, за відсутності рахункової помилки та за відсутності недобросовісності з боку набувача, а отже підстави для повернення виплаченої відповідачці суми пільг на житлово-комунальні послуги відсутні, а у задоволенні позову слід відмовити за недоведеністю заявлених вимог. Крім, того позивач зазначає, що [PERSON] не надала декларацію про доходи чоловіка, однак як вбачається з матеріалів справи декларацію про свої доходи вона також не заповнювала та не надавала, що дає суду підстави для висновку, що позивачем надання цих декларацій не вимагалось. Відповідно до ст.141 ЦПК України, судовий збір в розмірі 2 684,00 грн слід віднести на рахунок позивача. На підставі ст.ст.1212, 1215 ЦК України, ст.ст.12, 81, 133, 141, 223, 247, 263-265, 277-279, 352, 354 ЦПК України, суд,-

Outcome: dismissed