Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-19 00:00:00

22 лютого 2024 року позивач звернувся до Березнегуватського районного суду Миколаївської області з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. У позові зазначив, що в липні 2023 року юрист фермерського господарства "Орбіта", [PERSON] повідомила його, що під час інвентаризації договорів оренди нею було виявлено серед документів оригінал правовстановлюючого документу на землю та заповіт, заповідачем в якому є [PERSON] , в заповіті зазначено, що він заповідає належне йому нерухоме майно [PERSON] . [PERSON] повідомила, що про існування заповіту їй нічого не було відомо. Також вона повідомила, що [PERSON] помер і про це стало відомо зі слів працівників господарства. Для оформлення спадщини за заповітом після смерті [PERSON] який помер [INFO] , він звернувся до приватного нотаріуса\~Баштанського районного нотаріального\~округу Миколаївської\~області Бондар\~Н.В., але отримав роз`яснення 10 вересня 2023 року, в якому зазначено, що упродовж вставленого законом строку для прийняття спадщини він не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, тому нотаріальна контора не може прийняти від нього заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] і рекомендовано звернутися до суду. На підставі зазначеного просить суд визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Позивач та його представник адвокат Запорожан О.І., який діє на підставі довіреності від 25 квітня 2023 року до суду надав заяву про розгляд справи за його відсутності та відсутності позивача, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив суд їх задовольнити. (а.с.23) Представник відповідача Березнегуватської селищної ради в судове засідання подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнав у повному обсязі, не заперечував проти їх задоволення. (а.с.20) У відповідності до ч.3 ст 200 ЦПК України,\~за результатами\~підготовчого провадження \~суд ухвалює\~рішення у\~випадку визнання\~позову відповідачем. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України. Дослідивши матеріали цивільної справи та наявні у ній докази суд доходить наступного. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого повторно 26 липня 2023 року Інгульським відділом реєстрації актів цивільного стану у місті Миколаєві Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) за актовим записом № 219 від 30 липня 2015 року вчиненого Березнегуватським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Баштанському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) (а.с.13) Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на земельну ділянку площею 7, 16 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва в межах території Новоочаківської сільської ради Березнегуватського району Миколаївської області, яка належала померлому на підставі Державного акту на право приватної власності на земельну ділянку серії ІV -МК№ 045800, виданого на підставі рішення 13 сесії 23 скликання Новоочаківської сільської ради народних депутатів від 20 грудня 2000 року № 7. Акт зареєстровано в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю 20 лютого 2001 року № 1822 (а.с.25). Згідно заповіту, посвідченого приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу Бороздіною О.Г. 18 грудня 2013 року, зареєстрованого у спадковому реєстрі за № 55504033, все належне майно [PERSON] заповідав [PERSON] (а.с.7,8). З довідки наданої приватним нотаріусом Баштанського районного нотаріального округу Миколаївської області Бондар Н.В., вбачається, що після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , спадкова справа не заводилася. (а.с.13). Роз`ясненням\~приватного нотаріуса\~Баштанського районного\~нотаріального округу\~Миколаївської області\~Бондар Н.В.,\~позивачу було\~відмовлено у\~видачі свідоцтва\~про право\~на спадщину\~за законом\~після смерті\~ [PERSON] ,\~у зв`язку\~з пропуском\~встановленого законом\~строку для\~прийняття спадщини та\~роз`яснено\~право на\~звернення до\~суду за\~захистом своїх\~прав.( а.с.9). Позивач у шестимісячний строк не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки був необізнаний про наявність заповіту складеного на його користь. Згідно ч.1 та 2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Нормою статті 1222 ЦК України визначено, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу). Згідно ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Статтею 1270 ЦК України, регламентовано, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з\~частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Згідно положень п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Аналогічний правовий висновок висловлений також у постанові Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 року по справі № 565/1145/17, провадження № 61-38298св18. Крім того, виходячи із наведених норм права, належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, а у випадку відсутності таких - територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (відповідні сільські, селищні, міські ради). Встановивши, що позивач був необізнаний про наявність заповіту, складеного на його користь, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved