Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-26 00:00:00

У листопаді 2023 року до суду надійшла вищевказана позовна заява, в якій позивачка просить визнати поважними причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини та визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті громадянки України [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , терміном на 2 місяці з дня набрання рішенням законної сили. \~ \~ \~ \~Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 07.09.2011 [PERSON] було складено заповіт, посвідчений державним нотаріусом Восьмої запорізької державної нотаріальної контори Коноваловою А.В., реєстровий №2-447, відповідно до якого вона заповідала все своє майно, в тому числі квартиру [ADDRESS] , відповідачці [PERSON] та позивачці [PERSON] . У встановлений законом строк після відкриття спадщини, позивачка не встигла звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що ще до смерті [PERSON] , у зв`язку з оголошеннями воєнного стану на території України, з метою забезпечення безпеки своїх дітей та онуків, вона вимушена була виїхати за межі країни, де перебувала до початку листопада 2023р. Перебуваючи за кордоном, вона від відповідачки дізналась про смерть [PERSON] , проте після її смерті відповідачка забрала до себе усі документи, які підтверджували смерть спадкодавця, та правовстановлюючі документи на об`єкт спадкування, а саме квартиру [ADDRESS] , та в категоричний формі тривалий час відмовлялась їх надавати. \~ \~ \~ \~При цьому вона була обізнана про те, що відповідно до п.3 постанови Кабінету Міністрів України № 164 від 28.02.2022 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Тому вважала, що строк, в межах якого необхідно було звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за заповітом спливає 23.09.2023. \~ \~ \~ \~Перебуваючи за кордоном, у зв`язку з неможливістю приїзду до України, з метою подання у встановлений законом строк заяви на прийняття спадщини за заповітом, вона у липні 2023 року оформила та направила в Україну довіреність на представництво її інтересів на території України за її відсутності на громадянина [PERSON] . \~ \~ \~ \~Під час звернення її довіреної особи [PERSON] до приватного нотаріуса ЗМНО [PERSON] , йому було роз`яснено про неможливість прийняття заяви про прийняття спадщини за заповітом у зв`язку з пропуском строку, необхідного для подання такої заяви, оскільки п. 3 постанови КМУ № 164 від 28.02.2022 влітку 2023 року втратив чинність, а строк для подання заяви для прийняття спадщини складає шість місяців. Нотаріусом було запропоновано звернутись до суду з позовом про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. У жовтні 2023 року її довірена особа [PERSON] звернувся до Хортицького районного суду м. Запоріжжя з позовною заявою про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, однак вказану позовну заяву було повернуто без відкриття провадження у справі на тій підставі, що у [PERSON] відсутні повноваження бути її представником в суді. У зв`язку з чим вона була вимушена повернутись в Україну. Вважає, що пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини з поважних причин, тому звернулась до суду з вказаним позовом. Ухвалою суду від 22.11.2023 у даній цивільній справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 15.01.2024 за клопотання представника позивачки адвоката Середи Д.М. у приватного нотаріуса ЗМНО Корнієнко Я.С. витребувано копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . 06.02.2024 до суду надійшла витребувана копія спадкової справи №48/2023. 26.02.2024 від представника позивача адвоката Середи Д.М. надійшла заява про долучення до матеріалів справи додаткових доказів. Ухвалою суду від 26.02.2024 підготовче провадження закрито, справа призначена до судового розгляду. Позивачка [PERSON] та її представник адвокат Середа Д.М. в судове засідання не прибули, від представника позивачки надійшла заява про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити. Відповідачка [PERSON] в судове засідання не прибула, суду надала заяву, в якій просила розглядати справу без її участі та задовольнити позовні вимоги. \~ \~ \~ \~Третя особа приватний нотаріус ЗМНО Корнієнко Я.С. в судове засідання не прибула, подала до суду заяву, в якій просить розглядати справу у її відсутність. Суд вважає можливим провести судовий \~ \~ \~ \~ розгляд у відсутність сторін та третьої особи. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.2\~ст.247 ЦПК України\~фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось. \~ \~ \~ \~Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступне. \~ \~ \~ \~ [INFO] в м. Запоріжжі померла [PERSON] , [INFO] , яка на день смерті була зареєстрована та проживала в квартирі [ADDRESS] . Інші особи на день смерті з нею зареєстровані не були. \~ \~ \~ \~Зазначена квартира належала їй на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу від 28.11.2001, посвідченого приватним нотаріусом ЗМНО Філіповою Л.П., реєстровий №4577, що підтверджується інформацією, яка міститься в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (витяг №365354589 від 12.02.2024). Право власності зареєстровано 07.12.2018. \~ \~ \~ \~Згідно з заповітом, посвідченим 07.09.2011 державним нотаріусом Восьмої запорізької державної нотаріальної контори Коноваловою А.В., реєстровий №2-447, [PERSON] заповідала все належне їй майно, де воно не знаходилось і з чого б воно не складалось і взагалі все те, що буде їй належати на день її смерті і на що вона з законом матиме право, у тому числі, квартира [ADDRESS] [PERSON] та [PERSON] в рівних частках кожній. \~ \~ \~ \~Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру від 04.04.2023 вказаний заповіт є чинним. \~ \~ \~ \~04.04.2023 [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса ЗМНО [PERSON] із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . \~ \~ \~ \~На підставі вказаної заяви 04.04.2023 нотаріусом заведена спадкова справа №48/2023, у Спадкову реєстрі №70482954, яка є чинною, свідоцтва про право на спадщину за законом чи заповітом не видавались. 04.07.2023 позивачка [PERSON] , яка є громадянкою України, зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , перебуваючи у Республіці Польща, м. Лодзь, видала громадянину України [PERSON] довіреність на представлення її інтересів, у тому числі в питаннях , пов`язаних з прийняттям спадщини та оформленням спадкових прав. Листом приватного нотаріуса ЗМНО Корнієнко (без дати) позивачці [PERSON] повідомлено, що нею у встановлений законом строк не була подана заява про прийняття спадщини та відсутні докази проживання за однією адресою з померлою на день смерті, у зв`язку з чим їй необхідно звернутись до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до ст.15, 16 ЦК України, ст.4, 5 ЦПК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, і має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Згідно з ст.12, 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Згідно з ч.4\~ст.206 ЦПК України\~у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до ст.1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст.1223 ЦК України\~право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.\~У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265\~цього Кодексу. \~Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно з ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має право подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява подається особисто. Згідно з ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Указом Президента\~України №64/2022\~від 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією РФ з 05.30год. 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан, який діє до теперішнього часу. \~ \~ \~ \~З`ясувавши повно, всебічно та об`єктивно усі обставини справи, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням надані сторонами докази з точки зору їх належності, допустимості, достовірності, достатності і взаємозв`язку, виходячи з вищевикладених вимог діючого законодавства, суд приходить до висновку про законність та обґрунтованість позовних вимог [PERSON] . \~ \~ \~ \~Ухвалюючи рішення, суд виходить з того, що правила ч.3\~ст.1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. \~ \~ \~ \~Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (постанова Верховного Суду від 28.03.2022 у справі №750/2158/21). \~ \~ \~ \~Вирішуючи справи щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини необхідно також врахувати свободу заповіту як фундаментального принципу спадкового права. Подібні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 17 березня 2021 року у справі №308/4272/19, від 15 квітня 2021 року у справі №591/1271/18, від 26 липня 2021 року у справі №405/7058/19, від 21 жовтня 2021 року у справі №643/13260/19, що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах. \~ \~ \~ \~Отже, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. \~ \~ \~ \~З огляду на встановлені обставини, суд вважає, що причини пропуску позивачкою [PERSON] встановленого законом строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] є поважними, оскільки пов`язані з об`єктивними, непереборними труднощами для вчинення цих дій, а саме, віддаленістю її місцезнаходження (перебування за кордоном) на час смерті спадкодавця та протягом тривалого часу після смерті [PERSON] , враховуючи при цьому, що на день смерті спадкодавець [PERSON] проживала одна, спадкова справа після смерті заведена за заявою іншого спадкоємця за заповітом, заповіт на час відкриття спадщини був чинним, спадкоємцями за законом не оспорений. \~ \~ \~ \~Крім того, загальновідомою обставиною є те, що з 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан, який діє до теперішній час, місто Запоріжжя входить до переліку територій, на яких ведуться/велись бойові дії, що, в свою чергу, призвело до вимушеного переселення населення в більш безпечні місця, спадкодавець [PERSON] померла під час воєнного стану та вимушеного переселення позивачки за кордон, що, на думку суду, значно утруднило позивачці реалізацію права на прийняття спадщини за заповітом. \~ \~ \~ \~Суд вважає, що воля спадкодавця [PERSON] на випадок її смерті, викладена у формі заповіту, підлягає обов`язковій реалізації, у т.ч. на користь позивачки, оскільки свобода та реалізація положень заповіту після відкриття спадщини мають фундаментальне значення у спадкових правовідносинах, однак позивачка була позбавлена можливості своєчасної реалізації спадкових прав через причини, які визнані судом поважними. \~ \~ \~ \~Також суд враховує, що відповідач [PERSON] , яка теж є спадкоємцем після смерті [PERSON] за заповітом разом з [PERSON] , та прийняла спадщину, шляхом подання нотаріусу заяви про прийняття спадщину у встановлений законом строк, визнала позовні вимоги, просила позовні вимоги задовольнити, і таке визнання не суперечить закону, не порушує чиї-небудь прав, свободи та інтереси. \~ \~ \~ \~На підстав вищевикладеного, виходячи із завдань цивільного судочинства, принципу верховенства права, розумності, справедливості та ефективності судового захисту, суд вважає необхідним позов [PERSON] задовольнити

Outcome: approved