Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-26 00:00:00

керівник Голосіївської окружної прокуратури міста Києва Олег Халін в інтересах держави в особі Київської міської ради звернувся до суду із позовом до відповідача [PERSON] і просив стягнути 11441 грн, розподіливши стягнення між бюджетами відповідно до ст.ст. 29, 69-1 Бюджетного кодексу України. Обґрунтовано позов тим, що [PERSON] 30 липня 2022 року о 07 годині 00 хвилин у Голосіївському районі м. Києва на річці Коник проводив лов риби забороненим знаряддям лову - сітками із жилки у кількості 3 штуки, загальною довжиною 90 м, при цьому виловив один судак, одну плоскирку, одну плітку, одну краснопірку, одного окуня, всього риби загальною вагою 0,4 кг, чим порушив вимоги ст. 63 Закону України „Про тваринний світ", п.3.15 Правил любительського і спортивного рибальства та наніс збитків рибному господарству, за що [PERSON] було притягнуто до відповідальності за ч.4 ст. 85 КУпАП. Управлінням державного агенства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області було проведено розрахунок розміру шкоди, заподіяної незаконним виловом риби, і така шкода складає 11441 гривня. Враховуючи, що така шкода відповідачем в добровільному порядку не відшкодована, вона підлягає стягненню в судовому порядку. Прокурором позов підтримано. Одночно заявлено про стягнення з відповідача суми сплаченого позивачем судового збору. Відповідачем позов визнано. Визнання відповідачем позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Згідно ч.4 ст. 206 ЦПК України судом прийнято визнання відповідачем позову та наявні законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову. Суд захслухав учасників, дослідив матеріали справи і визначився із нормою права, яка підлягає застосуванню. Доведено, що відповідач 30 липня 2022 року о 07 годині 00 хвилин у Голосіївському районі м. Києва на річці Коник проводив лов риби забороненим знаряддям лову - сітками із жилки у кількості 3 штуки, загальною довжиною 90 м, при цьому виловив один судак, одну плоскирку, одну плітку, одну краснопірку, одного окуня, всього риби загальною вагою 0,4 кг, чим порушив вимоги ст. 63 Закону України „Про тваринний світ", п.3.15 Правил любительського і спортивного рибальства та наніс збитків рибному господарству, за що [PERSON] було притягнуто до відповідальності за ч.4 ст. 85 КУпАП. Управлінням державного агенства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області було проведено розрахунок розміру шкоди, заподіяної незаконним виловом риби, і така шкода складає 11441 гривня. Постановою Голосіївського районного суду м. Києва від 10.10.2022 відповідача притягнуто до адміністративної відповідальності за частиною четвертою статті 85 КУпАП і накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 510 грн. з конфіскацією знарядь вчиненого правопорушення. 03 серпня 2023 року тим же судом у постанові № 732/12244/22 виправлено описку щодо анкетних даних особи правопорушника. Постанова набрала законної сили. Відповідно до частини п`ятої статті 82 ЦПК України обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені. За розрахунком (а.с.29) розмір збитків, заподіяних відповідачем незаконним виловом водних біоресурсів, складає 11441 грн і відповідачем не оспорюється. Згідно із статтею 16 Конституції України забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України, подолання наслідків Чорнобильської катастрофи - катастрофи планетарного масштабу, збереження генофонду Українського народу є обов`язком держави. Статтею 13 Конституції України визначено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Відповідно до Закону України «Про тваринний світ» тваринний світ є одним з компонентів навколишнього природного середовища, національним багатством України, джерелом духовного та естетичного збагачення і виховання людей, об`єктом наукових досліджень, а також важливою базою для одержання промислової і лікарської сировини, харчових продуктів та інших матеріальних цінностей. У статті 5 Закону України «Про тваринний світ» закріплено, що кожний громадянин має право користуватися об`єктами тваринного світу об`єктами права власності Українського народу відповідно до цього Закону та інших законів України. Об`єкти тваринного світу в Україні знаходяться під охороною держави незалежно від права власності на них. Згідно із статтею 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Пунктом 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15 лютого 1999 року, який був чинним на момент виникнення спірних правовідносин, передбачалося, що забороняється лов водних живих ресурсів, зокрема, із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. Відповідно до частини другої статті 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Частиною четвертою статті 63 Закону України «Про тваринний світ» встановлено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Згідно із частинами першою, другою статті 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою,яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Факт завдання відповідачем шкоди тваринному світу підтверджується матеріалами справи, така шкода ним у добровільному порядку відшкодована не була та підлягає стягненню за судовим рішенням. Згідно із п.7 ч.3 ст. 29 Бюджетного кодексу України та п 4 ч.1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України визначено розподіл грошових стягнень за щкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, між бюджетами, а саме: 30% на користь Державного бюджету України та 70% до бюджету міста Києва. Внаслідок задоволення позову повністю із відповідача на користь прокуратури слід стягнути сплачений судовий збір.

Outcome: approved