Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-18 00:00:00

1.Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «УНІКА» звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування, посилаючись на те, що 25.10.2020 між Приватним акціонерним товариством «Страхова компанія «УНІКА» (страховик) та [PERSON] (Страхувальник) був укладений договір добровільного страхування майна № ОХН014ВК-219Р5С1, предметом якого є майнові інтереси страхувальника, пов`язані із володінням користуванням та розпорядженням квартирою [ADDRESS] . Страховим випадком по даному договору, серед іншого, є дія води (п. 6.1.1 пошкодження водою внаслідок аварії водопровідних, каналізаційних, опалювальних систем і підключених до них побутових пристроїв). 14.06.2023 із застрахованим майном відбулась страхова подія - залиття квартири водою, про що комісією представників ПП «УПРАВЛІНСЬКА КОМПАНІЯ «УПРАВДОМ» складено акт від 15.06.2023. Комісією встановлено, що причинами залиття квартири є витік води з вищерозташованої квартири відповідача № 913. Страхувальник за договором добровільного страхування майна звернувся до ПрАТ «СК «УНІКА» із заявою про настання страхової події та виплату страхового відшкодування. Дана заява була розглянута, подія затоплення застрахованої квартири визнана страховим випадком, у зв`язку з чим на підставі кошторису відновлювального ремонту; страхового акта №Z235EPB70000GW, ПрАТ «СК «УНІКА» здійснило виплату страхового відшкодування в розмірі 11766 грн. Положеннями ст. 993 ЦК України та ст. 27 Закону України «Про страхування» передбачено, що до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за заподіяний збиток. Таким чином, з моменту виплати страхового відшкодування, позивач отримав право вимоги до власника квартири [ADDRESS] , як особи відповідальної за завдання матеріальної шкоди власнику квартири [ADDRESS] . А тому товариство просило стягнути з [PERSON] на користь Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УНІКА» суму сплаченого страхового відшкодування в розмірі 11766 грн. та суму сплаченого судового збору. Представник позивача у судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, направив на адресу суду клопотання про проведення розгляду справи за його відсутності, позов підтримав з підстав, викладених у ньому. Відповідач у судове засідання не з`явилася, належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, направила на адресу суду клопотання про проведення розгляду справи за її відсутності, позов не визнала з підстав, викладених у письмових поясненнях. У письмових поясненнях [PERSON] зазначила, що 02.06.2023 вона звернулася до Шепетівського комунального підприємства водопровідно-каналізаційного господарства, представником [PERSON] було проведено ремонтні роботи, а саме заміна головного крану, заміна водопостачальних труб коло лічильника, про що було складено відповідний акт виконаних робіт від 02.06.2023. Під час проведення ремонтних робіт не було виявлено ніяких відхилень в роботі водопроводу. Під час затоплення, а саме 14.06.2023 кв. [ADDRESS] , вона перебувала за кордоном. В її квартирі на безоплатній основі проживає її знайомий. Коли він повернувся з роботи, йому повідомили, що затопило кв. [ADDRESS] (там де він тимчасово проживає) протікає вода, він зайшов в квартиру там було сухо, крани з водою були закриті. Наступного дня, а саме 15.06.2023 працівниками ПП «Управдом» було складено акт № 224 від 15.06.2023 про обстеження квартири за зверненням [PERSON] , були дані рекомендації для усунення несправностей, до її квартири ніхто не заходив та не звертався для надання її на обстеження та з`ясування причин, через які сталися такі наслідки. В подальшому нею в телефонному режимі зв`язався [PERSON] та повідомив про те, що його затопили, про пошкодження, які було завдано та про суму, яку їй необхідно було сплатити йому на ремонт, а саме 1000 грн, на що вона погодилася, відправивши йому ці кошти. Через деякий час він написав їй в месенджері «Вайбер», що звернувся до страхової компанії і хоче повернути їй кошти, що йому всі кошти відшкодує страхова компанія, та в подальшому кошти їй повернув. В кінці серпня вона приїхала до м. Шепетівка та в поштовій скриньці побачила лист від страхової компанії «УНІКА», де містилися претензія з додатками, калькуляція, з якою вона категорично не погоджується, оскільки вона в 12 разів перевищує суму, яку їй повідомив [PERSON] . В акті ПП «Управлінська компанія «Управдом» відсутній її підпис, вона також хотіла би провести обстеження та вияснити причину підтоплення. Будинок за адресою [ADDRESS] перебуває на балансі ПП «Управлінська компанії «Управдом», яке мало надавати послуги, за які отримують щомісячну плату. Представники комісії, які складали даний акт мали б проводити перевірки в будинку до настання таких наслідків, а не шукати винних після настання події. Тому з даних підстав просила відмовити в задоволенні позовних вимог. У додаткових поясненнях відповідач зазначила, що не погоджується з визначеним розміром збитків, оскільки в Звіті не зазначено населений пункт для визначення середньої ціни. Зокрема, вартість ремонту натяжної стелі є завищеною в порівнянні з цінами в Інтернеті. Крім того, в звіті зазначено ремонт 9 кв.м, хоча згідно технічної документації площа стелі 8,4 кв.м. Також завищена ціна по заміні автоматичного вимикача, а замість заміни однієї лампи, зазначено про дві. Представник позивача надав суду додаткові письмові пояснення, в яких зазначив, що Звіт про незалежну оцінку вартості майнового збитку, завданого власнику майна, яке зазнало пошкоджень і знаходиться за адресою [ADDRESS] № 48/0823 від 16.06.2023 складено суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] , який має кваліфікаційне свідоцтво оцінювача № 7029, видане Фондом Державного майна України 11.07.2009 року, сертифікат № 924/121, виданий Фондом Державного майна України 30.09.2021 року за напрямком: оцінка об`єктів матеріальної форми. Звіт відповідає нормам Закону України\~«Про оцінку\~майна,\~майнових прав\~та професійну\~оціночну діяльність\~в Україні»\~від 12.07.2001\~№ 2658-ІІІ,\~а тому\~є належним\~та допустимим\~доказом в\~обґрунтування позовних\~вимог, з іншого боку відповідачем не надано суду жодного допустимого доказу на спростування розміру збитку, який би відповідав приписам ст. 76 ЦПК України. 2.Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі. Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 22.01.2024 відкрито спрощене позовне провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 22.02.2024. 02.02.2024 від відповідача надійшли письмові пояснення з письмовими доказами у справі. 07.02.2024 відповідач ознайомилася в суді з матеріалами справи. 22.02.2024 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно надійшла відповідь №460030 від 22.02.2024 про власника квартири [ADDRESS] . 22.02.2024 від представника позивача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи копії Звіт про незалежну оцінку вартості майнового збитку суб`єкта оціночної діяльності [PERSON] від 16.06.2023. У зв`язку із долучення до справи додаткового доказу, судове засідання відкладено на 19.03.2024. 27.02.2024 від відповідача надійшли додаткові письмові пояснення щодо долучення додаткового доказу. 05.03.2024 від представника позивача надійшли додаткові письмові пояснення щодо пояснень відповідача. 3.Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Між сторонами виникли правовідносини щодо стягнення виплаченого страхового відшкодування, які регулюються нормами\~Цивільного кодексу України\~(далі\~ЦК України). Судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , загальною площею 33,2 кв.м, 8 поверх, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 17.09.2019. Відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] у цьому ж будинку, яка розташована поверхом вище - 9, що підтверджується даними з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за №460030 від 22.02.2024. Будинок [ADDRESS] перебуває на утриманні ПП «Управлінська компанії «Управдом», що визнається сторонами. 25.10.2021 між Приватним акціонерним товариством «Страхова компанія «УНІКА» (страховик) та [PERSON] (Страхувальник) в електронній формі був укладений договір добровільного комплексного страхування майна фізичних осіб (Поліс), предметом якого є майнові інтереси страхувальника, пов`язані із володінням користуванням та розпорядженням квартирою [ADDRESS] . Страховим випадком по даному договору, серед іншого, є дія води (п. 6.1.1 пошкодження водою внаслідок аварії водопровідних, каналізаційних, опалювальних систем і підключених до них побутових пристроїв, проникнення води з сусідніх приміщень). Договір діє до 25.10.2022, з правом пролонгації. 14.06.2023 відбулося залиття квартири [ADDRESS] , що підтверджується актом комісії ПП «Управлінська компанії «Управдом» від 15.06.2024 за №224. Відповідно до вказаного акта, 14.06.2023 о 15:00 год. до ПП «Управлінська компанії «Управдом» звернувся громадянин [PERSON] з проханням обстежити помешкання розташоване по [ADDRESS] , яке належить на праві приватної власності для його дружини [PERSON] . Під час обстеження встановлено, що сусідом поверхом вище, квартира [ADDRESS] [PERSON] , внаслідок недогляду за внутрішніми комунікаціями водопостачання (застарілість, корозія труби) здійснено ненавмисне підтоплення квартири [PERSON] . При обстеженні\~квартири \~ [ADDRESS] \~комісією в\~складі начальника\~технічного відділу\~Гурбан Л.П.,\~майстрів [PERSON] ,\~ [PERSON] \~встановлено наступні\~наслідки підтоплення: у ванній кімнаті підтоплено стелю, на площу натяжної поверхні набрана вода, внаслідок чого сталося провисання полотна з деформацією; велика кількість води розміщена на підлозі, що в подальшому може призвести до підтоплення квартири [ADDRESS] на 7 поверсі, власник якої відсутній; в кухні підтоплено стелю, на площу натяжної поверхні набрана вода, внаслідок чого сталося провисання полотна з деформацією, замокла електропроводка центральної лампи, внаслідок чого сталося коротке замикання; в правому верхньому куті від входу на кухню, замокли шпалери, велика кількість води розміщена на підлозі, що в подальшому може призвести до підтоплення квартири [ADDRESS] на 7 поверсі, власник якої відсутній; електрощитова, внаслідок короткого замикання електророзвідки на кухні вийшов з ладу один автоматичний електрозапобіжник. Рекомендовано до усунення несправностей водопостачання в квартирі [ADDRESS] провести відключення водопостачання в будинку, залучити спеціалістів для демонтажу натяжних стель та спуску води, провести забір води з підлоги, демонтувати шпалери, підсушити стіни, замінити автоматичний електрозапобіжник на щитовий. Відповідно до Звіту про незалежну оцінку вартості майнового збитку, завданого власнику майна, за № 48/0823 від 16.06.2023, складеного суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] , вартість майнового збитку, завданого власнику пошкодженням майна, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] становить 11766,01 грн, зокрема вартість заміни автоматичного вимикача становить 462 грн, демонтаж точкового світильника за 2 одиниці 314 грн, зняття шпалер 53 грн за 2 кв.м, поклейка миючих шпалер 421 грн за 2 кв.м, ремонт (заміна) натяжної стелі 9 кв.м 7063 грн, поклейка шпалер (робота) 530 грн за 2 кв.м. Оскільки 14.06.2023 із застрахованим майном відбулась страхова подія - залиття квартири водою з сусіднього приміщення, страхувальник за договором добровільного страхування майна [PERSON] 14.06.2023 звернувся до ПрАТ «СК «УНІКА» із заявою про настання страхової події та виплату страхового відшкодування для власника майна [PERSON] . Дана заява була розглянута, подія затоплення застрахованої квартири визнана страховим випадком, у зв`язку з чим на підставі Звіту про незалежну оцінку вартості майнового збитку, завданого власнику майна № 48/0823 від 16.06.2023, складеного суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] , страхового акта №Z235EPB70000GW регрес, ПрАТ «СК «УНІКА» 20.06.2023 здійснило виплату страхового відшкодування власнику майна [PERSON] у розмірі 11766 грн, що підтверджується платіжним дорученням №095833 від 20.06.2023. 4.Норми права, які застосував суд. Статтями 979, 980 ЦК України передбачено, що за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору. Предметом договору страхування можуть бути майнові інтереси, які не суперечать закону і пов`язані з: життям, здоров`ям, працездатністю; пенсійним забезпеченням (особисте страхування); володінням, користуванням і розпоряджанням майном (майнове страхування); відшкодуванням шкоди, завданої страхувальником (страхування відповідальності). Відповідно до ч. 1 ст. 993 ЦК України, ст. 27 Закону України «Про страхування» до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки. Згідно з ч. 1 ст. 1191 ЦК України особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом. Згідно зі ст.\~81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Згідно зі статтею 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 322 ЦК України). Відповідно до статті 151 ЖК Української РСР громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом України. Статтею 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», чинного на час виникнення спірних правовідносин, покладено на споживача обов`язки щодо своєчасного вжиття заходів з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з власної вини; своєчасного проведення підготовки помешкання та його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; допущення у приміщення квартири представників виконавця/виробника для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних і профілактичних оглядів та перевірки показників засобів обліку. Відповідно до\~ч.\~1,\~ч.\~2\~ст.\~22\~ЦК України\~особа,\~якій завдано\~збитків у\~результаті порушення\~її цивільного\~права,\~має право\~на їх\~відшкодування. Збитками\~є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Системний аналіз зазначених положень законодавства дає підстави для висновку, що власник квартири зобов`язаний утримувати дане майно, у тому числі інженерно-технічне обладнання, у належному стані і своєчасно усувати недоліки у його роботі. Майнова шкода, завдана іншим особам у зв`язку з невиконанням таких обов`язків, підлягає відшкодуванню власником. Відповідальність за завдану шкоду настає за наявності таких підстав як наявність шкоди, протиправна поведінка заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача і вина останнього. 5.Оцінка суду. Дослідивши письмові докази у справі, письмові пояснення сторін, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, з огляду на таке. Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Як встановлено судом, залиття квартири [ADDRESS] , що мало місце 14.06.2023 відбулося з вини відповідача, яка допустила недогляд за внутрішніми комунікаціями водопостачання (застарілість, корозія труби). А тому майнова шкода, завдана вищевказаній квартирі через залиття, підлягає відшкодуванню власником [PERSON] у розмірі, визначеному за результатами оцінки вартості майнового збитку, завданого власнику майна за № 48/0823 від 16.06.2023. Враховуючи те, що позивач виконав покладені на нього законом та умовами договору страхування від 25.10.2021 обов`язки та здійснив виплату страхового відшкодування, до ПрАТ «СК\~«УНІКА» як страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, перейшло право вимоги в порядку регресу у межах фактичних витрат на стягнення з відповідача виплаченого страхового відшкодування у розмірі 11 766 грн. За таких обставин, суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги ґрунтуються на вимогах закону, а тому підлягають задоволенню. Суд відхиляє посилання відповідача на неналежність доказу Акта ПП «Управлінська компанія «Управдом» про причини затоплення від 15.06.2023 з тих причин, що він складений за її відсутності, з огляду на таке. Згідно з Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, акт складається комісією за участю представників організації, яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, та організації, яка обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення, представника будинку або будинкового комітету і затверджується начальником організації, яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. В акті повинно бути відображено: дата його складання; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, що зазнала шкоди; прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, з вини якого сталося залиття; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність і у такому випадку в акті має бути зазначено, що такі особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин. Акт ПП «Управлінська компанія «Управдом» про причини затоплення від 15.06.2023 складено за відсутності [PERSON] з тих причин, що вона перебувала на той час за кордоном та, як власник житла, не забезпечила доступ до належної їй квартири. Будь-яких доказів на спростування зазначених в акті відомостей про подію залиття, причини та обсяги пошкоджень [PERSON] суду не надала. З огляду на викладене її доводи про неналежність вказаного акта та не підтвердження ним її вини у залитті квартири, є помилковими. Суд також відхиляє доводи відповідача про неналежність як доказу Звіту про незалежну оцінку вартості майнового збитку, завданого власнику майна, за № 48/0823 від 16.06.2023. Відповідно до статті 76 ЦПК доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасника справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці даних встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Характеристиками доказів є їх належність, достовірність, допустимість та достатність. Так, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ст. 77 - 80 ЦПК України). Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Так, правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів визначає Закон України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-ІІІ (далі - Закон № 2658-ІІІ). Згідно зі ст. 1 Закону № 2658-ІІІ його положення поширюються на правовідносини, які виникають у процесі здійснення оцінки майна, майнових прав, що належать фізичним та юридичним особам України на території України та за її межами, а також фізичним та юридичним особам інших держав на території України та за її межами, якщо угода укладається відповідно до законодавства України, використання результатів оцінки та здійснення професійної оціночної діяльності в Україні. Відповідно до ст. 2 Закону № 2658-ІІІ оцінка майна, майнових прав та професійна оціночна діяльність регулюються цим Законом, іншими нормативно-правовими актами з оцінки майна, що не суперечать йому. Якщо міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, встановлено інші правові норми щодо оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності, застосовуються правила міжнародного договору. Положеннями частини 1 статті 3 Закону № 2658-ІІІ визначено, що оцінка майна, майнових прав (далі - оцінка майна) - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Згідно із\~частинами 1,\~2,\~4\~статті 12\~Закону №\~2658-ІІІ\~звіт про\~оцінку майна\~є документом,\~що містить\~висновки про\~вартість майна\~та підтверджує\~виконані процедури\~з оцінки\~майна суб`єктом\~оціночної діяльності\~-\~суб`єктом\~господарювання відповідно\~до договору.\~Звіт підписується\~оцінювачами,\~які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності. Звіт про незалежну оцінку вартості майнового збитку, завданого власнику майна, яке зазнало пошкоджень і знаходиться за адресою [ADDRESS] № 48/0823 від 16.06.2023 складено суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] , який має кваліфікаційне свідоцтво оцінювача № 7029, видане Фондом Державного майна України 11.07.2009 року, сертифікат № 924/121, виданий Фондом Державного майна України 30.09.2021 року за напрямком: оцінка об`єктів матеріальної форми. Звіт відповідає нормам Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-ІІІ, вартість збитків визначена відповідно до законодавства, а тому є належним та допустимим доказом у справі. В свою\~чергу, відповідачем не надано суду жодного доказу на спростування розміру збитку, визначеного суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] , та не заявлялися клопотання про призначення судової товарознавчої експертизи. Попередні домовленості в застосунку «Вайбер» про відшкодування збитків в розмірі 1000 грн між [PERSON] та [PERSON] , який не є власником затопленої квартири, не мають правового значення у цій справі, а лише доводять те, що [PERSON] визнавала свою вину в затопленні квартири, у зв`язку з чим перерахувала вказані кошти, які потім їй були повернуті. 6.Розподіл судових витрат. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, у зв`язку з повним задоволенням позову, з відповідача на користь позивача слід стягнути сплачений ним судовий збір у сумі 2684 грн.

Outcome: approved