Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-17 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, мотивуючи заявлені вимоги тим, що [INFO] померла [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина. Спадковим майном є земельна ділянка площею 2,6302 га кадастровий номер 322986700:02:009:0008 з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. За життя [PERSON] зробила заповітне розпорядженя про те, що зазначену земельну ділянку вона заповіла йому. Про смерть [PERSON] 05 жовтня 2021 року та про складення такого заповіту йому стало відомо лише у березні 2023 року під час отримання довідки у Росавському старостинському окрузі. На звернення до приватного нотаріуса Миронівського районного нотаріального округу Вашеки С.В. з наміром подати заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] він отримав відмову у прийнятті вказаної заяви з мотивів пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини. За прийняттям спадщини після смерті [PERSON] окрім нього ніхто не звертався, спадкова справа після його смерті не відкривалася. Вважає, що причини пропуску строку для прийняття спадщини є поважними, оскільки він не знав про складення заповіту [PERSON] на його користь. Вони зі спадкодавицею не були близькими родичами, не мали спільного побуту, проживали в різних населених пунктах. З [PERSON] за її життя мав правовідношення в зв?язку з укладеним між ними договором емфітезісу земельної ділянки. Про те, що вона склала заповіт на його користь в день підписання договору емфітезісу йому не було відомо. Також вказав, що з 24 лютого 2022 року у зв?язку з військовою агресією введено режим воєнного стану, який діє до цього часу, що позбавляє можливості в повній мірі реалізовувати свої права, передбачені законом. Зазначені обставини перешкодили звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Вважає, що строк прийняття спадщини пропущено з поважних причин, тому просив в судовому порядку визначити додатковий строк для прийняття спадщини. Аргументи учасників справи В судове засідання позивач не з`явився, у поданій до суду заяві просив розгляд справи здійснювати у його відсутності, зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просила їх задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, у поданій до суду заяві Миронівський міський голова Віталій Савенко просив розглянути справу без участі представника Миронівської міської ради. Фактичні обставини справи Суд встановив наступні факти. [INFO] померла [PERSON] , [INFO] . Факт смерті підтверджується даними свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого повторно 13 грудня 2023 року Богуславським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (а.с.10) За життя [PERSON] набула права власності на земельну ділянку площею 2,6302 га кадастровий номер 322986700:02:009:0008 з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Вказані обставини підтверджуються даними державного акту на право приватної власності на землю серії РІ № 233459 від 23 липня 2001 року (а.с. 43). За життя [PERSON] склала заповіт, відповідно до умов якого зробила заповідальне розпорядження про те, що земельну ділянку площею 2,6302 га, що розташована за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер\~322986700:02:009:0008,\~цільове призначення\~для ведення\~товарного сільськогосподарського\~виробництва,\~заповіла позивачу\~ [PERSON] . Заповіт посвідчений приватним нотаріусом Миронівського районного нотаріального округу Київської області Шепітко В.В. 22 грудня 2020 року. Дублікат заповіту зареєстрований в Спадковому реєстрі 08 грудня 2023 року за номером 5006. Вказані обставини підтверджуються даними дубліката заповіту, посвідченого приватним нотаріусом Миронівського районного нотаріального округу Київської області Шепітко В.В. 22 грудня 2020 року (а.с. 11-13), Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 75068223 від 08 грудня 2023 року (а.с. 13), інформаційної довідки зі спадкового реєстру № 76110394 від 06 березня 2024 року (а.с. 42). 22 грудня 2020 року між [PERSON] та [PERSON] укладено договір емфітезису, предметом якого є земельна ділянка площею 2,6302 га, що розташована за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер 322986700:02:009:0008, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с. 15). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який розпочинається з часу відкриття спадщини, що передбачено статтею 1270 ЦК України. 27 березня 2023 року позивачу стало відомо про смерть [PERSON] під час отримання довідки № 12/16-24/176 у Росавському старостинському окрузі Миронівської міської ради про те, що [PERSON] до дня смерті [INFO] проживала та була зареєстрована по [ADDRESS] (а.с. 44). 28 березня 2023 року, пропустивши строк для прийняття спадщини, [PERSON] звернувся до нотаріуса з наміром подати заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . На звернення позивача до приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Київської області Вашеки С.В. із наміром подати заяву про прийняття спадщини після смерті матері, листом № 148/01-16 від 18 грудня 2023 року нотаріус повідомив позивача про те, що ним пропущено строк для прийняття спадщини та роз`яснено право звернення до суду в порядку статті 1272 ЦК України. Спадкова справа після смерті [PERSON] не заведена. Вказані обставини підтверджуються листом приватного нотаріуса № 148/01-16 від 18 грудня 2023 року (а.с. 16). Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 75174079 від 18 грудня 2023 року, виданої приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Київської області Вашеки С.В., спадкова справа після смерті [PERSON] не відкривалася (а.с. 17). Мотиви суду та застосовані норми права Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, дійшов висновку, що позов належить задовольнити. Відповідно до статті 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За змістом норм статей 1268 - 1269 ЦК України, порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який розпочинається з часу відкриття спадщини, що передбачено статтею 1270 ЦК України. Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов?язані з об?єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За положеннями пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Правила частини третьої 1272\~ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. За загальним правилом, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов?язані з об?єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов?язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцемпостійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які пов`язані, зокрема, з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. До таких висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 17 грудня 2021 року у справі № 315/386/19, постанові від 09 жовтня 2023 року у справі № 736/1850/21, а також постанові від 07 лютого 2024 року у справі № 474/454/18. Таким чином є усталеною практика Верховного Суду, згідно з якою необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Необізнаність про наявність заповіту може вважатися поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини тільки для осіб, які не є спадкоємцями за законом першої черги або іншої черги спадкоємців, які набували право на\~спадкування за законом. Суд встановив, що шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] сплинув 05 квітня 2022 року. Позивач не входить до кола спадкоємців за законом після смерті [PERSON] , не проживав зі спадкоємицею на час відкриття спадщини. Разом з тим спадкодавець за життя склала заповіт, яким заповіла земельну ділянку кадастровий номер 322986700:02:009:0008 саме позивачеві. Позивач заяви про прийняття спадщини протягом шестимісячного терміну після смерті [PERSON] до нотаріальної контори не подав з підстав необізнаності про наявність заповіту. Про ці обставини він був повідомлений у березні 2023 року і в подальшому вчинив активні дії щодо отримання повторного свідоцтва про смерть спадкодавиці, отримання дублікату заповіту, подання заяви про прийняття спадщини. Такі дії свідчать про те, що він зацікавлений у прийнятті спадщини та добросовісно скористався наданим йому правом. Тому суд вважає, що перешкоди, які завадили позивачу звернутися вчасно із заявою про прийняття спадщини, є істотними та поважними. Відповідно до\~статті 1233 ЦК України,\~заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповіт є одностороннім правочином, оскільки залежить виключно від волі заповідача. Гарантоване\~статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. Принцип «пропорційності» тісно пов?язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід?ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв?язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. З урахуванням того, що визначення позивачеві додаткового строку для прийняття спадщини не порушить прав інших осіб та стане способом реалізації волевиявлення спадкодавця на розпорядження своїм майном після смерті, визначення такого додаткового строку буде відповідати принципу пропорційності в питанні захисту права власності позивача, як спадкоємця. Відтак суд дійшов висновку про наявність підстав для визначення\~позивачу додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Висновки за результатами розгляду Під час з`ясування характеру спірних правовідносин, предмету і підстав позову, наявності чи відсутності порушеного права чи інтересу та можливості його поновлення або захисту в обраний позивачем спосіб, суд дійшов наступних висновків. Аналіз статей 12, 13, 81, 89 ЦПК України вказує на те, що кожна сторона\~сама визначає\~стратегію свого\~захисту,\~зміст своїх\~вимог і\~заперечень,\~а також\~предмет та\~підстави позову,\~тягар доказування\~лежить на\~сторонах спору, сторона, яка звернулася до суду, повинна довести належними та допустимими доказами вимоги, що нею заявлені, суд розглядає справу виключно у межах заявлених ними вимог та наданих доказів. За таких обставин, звертаючись до суду з позовом саме на заявника покладається обовязок з доведення належними, допустимими та достатніми доказами своїх позовних вимог з посиланням на матеріально-правову підставу своїх вимог. Саме позивач мав довести в ході розгляду справи зміст порушених, оспорюваних чи невизнаних прав, обрунтувати підстави звернення до суду з позовними вимогами саме до заявленного відповідача та обгрунтувати відповідність обраного способу засхисту змісту порушенного права. Суд ухвалює рішення про задоволення позову, виходячи передусім із доведеності таких вимог заявником. Згідно правил\~статті 263\~ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що обставини, якими обґрунтовані заявлені вимоги, мали місце, позовні вимоги є доведеними. Причини, зазначені позивачем та встановлені судом, пов`язані з об`єктивними труднощами для спадкоємця, значно вплинули на вчинення дій, пов`язаних із прийняттям спадщини. Зазначені причини пропуску строку для прийняття спадщини суд вважає поважними і достатніми для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. На підставі викладеного,

Outcome: approved