Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-25 00:00:00

Позивач В"язівська Наталія Петрівна звернулася в суд із позовом до Жовківської міської ради Львівського району Львівської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання зави про прийняття спадщини. Просить суд визначити їй - [PERSON] , додатковий строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] 3 місяці із дня вступу рішення суду в законну силу з підстав зазначених у позові. Вважає, що її право підлягає захисту в судовому порядку, як наслідок просить задовольнити позовні вимоги. Ухвалою Жовківського районного суду Львівської області від 09.02.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Витребувано з\~Жовківської державної\~нотаріальної контори\~Львівської області\~Західного міжрегіонального\~управління Міністерства\~юстиції належним\~чином завірену\~(прошиті\~та пронумеровані,\~скріплені гербовою\~печаткою всі\~аркуші)\~копію спадкової\~справи заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Позивач В" [PERSON] в підготовче судове засідання не з`явилася, хоча про дату, час та місце проведення такого була повідомлена належним чином, однак подала на адресу суду письмову заяву, у якій просить справу розглядати у її відсутності. Зазначила, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить такі задовольнити, не заперечує проти ухвалення заочного рішення у справі. Представник відповідача, Жовківської міської ради Львівського району Львівської області, в підготовче судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення такого був повідомлений належним чином, однак від відповідача на адресу суду надійшло клопотання про розгляд справи без участі їх представника, зазначили, що не заперечують проти задоволення позовних вимог, при вирішенні справи покладаються на думку суду. Крім того, на виконання вимог ухвали суду із Жовківської державної нотаріальної контори Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції на адресу суду надійшла інформаційна довідка зі Спадкового реєстру після смерті [PERSON] . А тому, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи без участі позивача, представника відповідача, які не з`явилися в підготовче судове засідання, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце проведення такого, зважаючи на подані ними заяви про розгляд справи у їх відсутності, висловлені позиції у справі. Оскільки всі учасники справи в судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до наступного висновку. Ч. 3 ст. 200 ЦПК України встановлено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Так як відповідач не заперечує проти позовних вимог, фактично визнали їх, суд вважає за можливе ухвалити рішення за результатами підготовчого провадження. Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Ч. 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до положень ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що стверджується копією свідоцтва про смерть [NUMBER] (а.с. 4). Позивач, [PERSON] є донькою [PERSON] , що стверджується копією свідоцтва про народження [NUMBER] (а.с. 8). Мати позивача, [PERSON] , проживала разом з позивачем в [ADDRESS] , однак була зареєстрована в [ADDRESS] . Позивач була переконана в тому, що мама проживала з нею і тому спадщину вона прийняла фактично. Однак, нотаріус їй повідомила, що для отримання свідоцтва про право на спадщину, оскільки вона пропустила строк, оскільки зареєстроване місце її проживання є [ADDRESS] , а зареєстроване місце проживання позивача матері є: [ADDRESS] . Позивач вважає, що її необізнаність про те, що різне зареєстроване місце проживання є пропуском строку для прийняття спадщини є поважною причиною того, що вона пропустила строк для прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч. 2 ст. 1220 Цивільного кодексу України часом відкриття спадщини є день смерті особи. Таким чином, з незалежних від позивача обставин, вона не могла звернутися в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини. Згідно ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Роз`яснення про те, яку причину пропуску такого строку вважати поважною, надає Постанова Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008р. «Про судову практику у справах про спадкування: вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до постанови Верховного Суду України № 565/1145/17 від 26 червня 2019 року, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Таким чином, з огляду на те, що законодавцем чітко\~не визначено\~вичерпний перелік\~обставин поважності\~причин пропуску\~строку для\~подання заяви\~про прийняття\~спадщини,\~враховуючи обставини\~конкретної справи,\~ суд приходить висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved