Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-27 00:00:00

У червні 2023 року позивач [PERSON] , від імені і в інтересах якої діє адвокат Лозінська О. О. звернулась до суду з позовом до Маріупольської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовної заяви зазначає, що позивачка є племінницею [PERSON] , яка померла [INFO] у м.Маріуполі Донецької області. Остання, в свою чергу, є двоюрідною сестрою [PERSON] мати позивача. Після смерті [PERSON] залишилась квартира за адресою: [ADDRESS] . Спадкоємцем за законом (5 черга) є позивач. 24.02.2022 року Російська Федерація розпочала війну відносно України та розпочала бойові дії на її території у тому числі м.Маріуполі Донецької області, у зв`язку з чим усі документи на квартиру та свідоцтво про смерть [PERSON] залишились на окупованій території. Як тільки видалась нагода забрати оригінали вищезазначених документів, позивач звернулась до нотаріуса за місцем тимчасового проживання для оформлення спадщини, але постановою нотаріуса їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку із пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини,що стало підставою для звернення до суду з даним позовом. Ухвалою Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 14.06.2023 року справа за позовом [PERSON] , від імені і в інтересах якої діє адвокат Лозінська Оксана Олександрівна до Маріупольської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини передана за підсудністю до Ленінського районного суду м.Дніпропетровська. Ухвалою Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 07.07.2023 року відкрито провадження у вищевказаній справі, визначено проводити розгляд справи у порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 15.02.2024 року закрито підготовче провадження у справі, вищезазначену справу призначено до судового розгляду по суті. Адвокат Лозінська О.О.представник позивача [PERSON] у судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи без її участі. Представник відповідача [PERSON] у судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в котрій позовні вимоги визнає в повному обсязі та просив їх задовольнити. Розгляд справи просив провести без його участі. Просив судові витрати не розподіляти, а залишити за позивачем, оскільки Маріупольська міська рада в даному випадку жодним чином не оспорює право позивача на спадкове майно, та не вчиняє інших дій, які б свідчили про невизнання такого права, а виступає в якості номінального відповідача у такого виду справах. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про задоволення позову, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [PERSON] народилась [INFO] , батьком зазначено « [PERSON] », матір`ю « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 25.07.1950 року. Відповідно до свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 03.01.1991 року вбачається, що зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , після шлюбу дружині присвоєне прізвище « [PERSON] » (а.с.18). Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 29.11.2021 року [PERSON] померла [INFO] . Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126,133,135 Сімейного кодексу України №00043054620 від 10.01.2024 року вбачається, що [PERSON] народилась [INFO] , батьком останньої зазначено « [PERSON] », матір`ю « [PERSON] ». Згідно свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 04.11.1959 року вбачається, що зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , після шлюбу дружині присвоєне прізвище « [PERSON] » (а.с.13). Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 26.07.2016 року [PERSON] померла [INFO] (а.с.17). Зі свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 01.06.1961 року вбачається, що [PERSON] народилась [INFO] , батьком останньої зазначено « [PERSON] », матір`ю « [PERSON] » (а.с.14). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у складі квартири за адресою: [ADDRESS] . 05.05.2023 року позивач [PERSON] звернулась до державного нотаріуса Першої мукачівської державної нотаріальної контори Плаши А.М. із заявою про прийняття спадщини після смерті тітки. Проте, державним нотаріусом Першої мукачівської державної нотаріальної контори Плаша А.М. 23.05.2023 року було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку із пропуском, передбаченого\~ст.1270 ЦК України, шестимісячного\~строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Відповідно до листа відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Мукачеві Мукачівського району Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції №835/313-22 від 22.07.2023 року вбачається, що неможливо видати витяги з ДРАЦС про народження дітей [PERSON] у зв`язку з відсутністю та наданням не в повному обсязі інформації стосовно запитуваної особи (а.с.55). У спадковому реєстрі інформація щодо спадкової справи та виданих на їх підставі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] відсутня, що зазначено в інформаційній довідці №72368109 від 05.05.2023 року. Таким чином судом встановлено, що позивач [PERSON] є спадкоємицею після смерті тітки [PERSON] . Статтею 1217 ЦК України\~встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з ч.1\~ст.1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.1\~ст.1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України\~визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом\~ст. 1272 ЦК України\~позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Згідно роз`яснень, викладених у п. 24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд України у своєму рішенні від 26 вересня 2012 року, прийнятому у справі № 6-85цс12 за наслідками розгляду заяви про перегляд судового рішення з мотивів неоднакового застосування судом (судами) касаційної інстанції одних і тих самих норм матеріального права (ч.3\~ст. 1272 ЦК України) у подібних правовідносинах, зробив правовий висновок про те, що право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Аналогічні позиції викладені у постановах Верховного Суду у справах №520/10377/17 від 17 червня 2020 року, №766/16770/17 від 18 березня 2020 року, у справах № 286/27/18 від 26 лютого 2020 року. Указом Президента України №64/2022\~у зв`язку із військовою агресією російської федерації проти України введено воєнний стан, який триває досі. Через запеклі бої та окупацію міста Маріуполь Донецької області позивач не могла вчасно отримати необхідні документи для оформлення спадщини. Проаналізувавши вищенаведене, суд дійшов висновку що строк для прийняття спадщини за законом пропущений позивачем [PERSON] з поважних причин, тому суд вважає, що вимоги позивача є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, внаслідок чого визначає позивачу додатковий строк терміном в три місяці для подання відповідної заяви про прийняття спадщини, з дня набрання цього рішення законної сили.

Outcome: approved