Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-14 00:00:00

04 січня 2024 року з Комсомольського міського суду Полтавської області до Кобеляцького районного суду Полтавської області за підсудністю надійшла позовна заява [PERSON] до Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позовна заява обґрунтована тим, що [INFO] померла [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається з: житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями, який знаходиться в [ADDRESS] ; земельної ділянки, кадастровий номер 5321881300:00:003:0138, площею 3,68 га з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Григоро-Бригадирівської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області; земельної ділянки, кадастровий номер 5321881300:00:003:0139, площею 3,68 га з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Григоро-Бригадирівської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області. [PERSON] склала заповіт та все належне їй майно заповіла на ім`я [PERSON] . У встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] позивач не зверталася до нотаріуса з об`єктивних причин. Після поховання [PERSON] позивач розраховувала, що дістанеться із села Солошине, де проживає, до міста Горішні Плавні для того, щоб подати нотаріусу заяву в наступні три місяці. Проте після спливу двох місяців з моменту смерті спадкодавця, а саме 11.05.2023 року, [PERSON] було сповіщено про загибель на війні в селі Залізнянське Донецької області сина [PERSON] . Внаслідок цієї події [PERSON] тривалий час перебувала у важкому психоемоційному стані, погіршився стан здоров`я (траплялись запаморочення) у зв`язку з чим змушена була приймати лікарські засоби та постійно знаходилась вдома. У зв`язку з необхідністю оформлення спадкових прав 14 вересня 2023 року [PERSON] звернулась до нотаріуса та їй було роз`яснено необхідність звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини в зв`язку з тим, що вона пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини, встановлений ч. 1 ст. 1270 ЦК України.\~ Таким чином, позивач [PERSON] прохала суд визначити для неї додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою Кобеляцького районного суду Полтавської області від 04 січня 2024 року відкрито провадження по даній справі за правилами загального позовного провадження (а.с.32-33). Ухвалою Кобеляцького районного суду Полтавської області від 13 лютого 2024 року підготовче провадження по даній справі закрито та призначено розгляд справи по суті (а.с.46-47). Позивач [PERSON] подала заяву про розгляд справи в її відсутність. Позов підтримує. Міський голова Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області Биков Д.Г. подав заяву про проведення розгляду справи за відсутності представника. За результатами розгляду справи прохають прийняти законне і обгрунтоване рішення. Суд, розглянувши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню повністю. Судом встановлено, що 23 лютого 2009 року [PERSON] видано Державний акт на право власності на земельну ділянку серії ПЛ № 159014 від 23.02.2009 року, згідно якого [PERSON] має право власності на земельну ділянку, кадастровий номер 5321881300:00:003:0139, площею 3,68 га, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Григоро-Бригадирівської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області (а.с.14). [PERSON] є власником земельної ділянки, кадастровий номер 5321881300:00:003:0138, площею 3,68 га, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Григоро-Бригадирівської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області, яка належала [PERSON] , який помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом (а.с.15). Рішенням Кобеляцького районного суду Полтавської області від 22 вересня 2011 року за [PERSON] визнано право власності в порядку спадкування за законом на житловий будинок з господарчими побудовами, який знаходиться в [ADDRESS] , що належав [PERSON] , який помер [INFO] (а.с.16). [INFO] померла [PERSON] (а.с.9). На випадок своєї смерті [PERSON] склала заповіт, відповідно до якого все її майно, де б воно не знаходилося і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що вона за законом матиме право і що буде належати їй на момент смерті повністю заповідає [PERSON] (а.с.13). На момент смерті [PERSON] 11.03.2023 року в житловому будинку [ADDRESS] ніхто не зареєстрований (а.с.10). Приватним нотаріусом Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Морозовою І.М. не заводилась спадкова справа щодо померлої [PERSON] . Відповідно до даних, отриманих в результаті безпосереднього доступу нотаріусів до Спадкового реєстру, вбачається, що станом на 05.02.2024 року спадкова справа щодо померлої [PERSON] \~ ніким з нотаріусів не заводилась (інформаційна довідка зі Спадкового реєстру щодо спадкових справ та виданих на їх підставі свідоцтв про право на спадщину № 75696049 від 05.02.2024 року). 14 вересня 2023 року [PERSON] вперше звернулася до приватного нотаріуса Морозової І.М. в усному порядку для надання консультації з питань оформлення спадкових прав\~ після смерті [PERSON] (а.с.42-43). Листом приватного нотаріуса Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Морозової І.М. № 53/01-16 від 10.11.2023 року роз`яснено [PERSON] , що враховуючи відсутність інших спадкоємців, які б прийняли спадщину, що відкрилась внаслідок смерті [PERSON] (інформаційна довідка зі Спадкового реєстру щодо спадкових справ та виданих на їх підставі свідоцтв про право на спадщину № 74686445 від 10.11.2023 року), а також той факт, що пропущено строк для прийняття спадщини, необхідно звернутися до суду для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с.11-12). Згідно статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (статті 1217, 1218 ЦК України). Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті (стаття 1233 ЦК України). Відповідно до статті 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Положеннями статті 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята постанова «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» № 164. Пунктом 3 вказаної постанови (в редакції від 06.03.2022) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану. З 29 червня 2022 року діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану». Пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції від 29.06.2022 року) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці. Таким чином, у практичній площині до загального 6-місячного строку від смерті спадкодавця на прийняття спадщини додавалось ще 4 місяці, і загалом\~ 10 місяців. Разом з тим, 25.01.2023 року Верховний Суд у справі № 676/47/21 (провадження № 61-8014св22) зробив висновок, що правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (ст.ст.1270,1272 ЦК України), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (ч. 2 ст. 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України). Законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини, а тому пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України і не підлягає застосуванню. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. 23 травня 2023 року набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України від 09 травня 2023 року № 469 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану». Крім того, 19 червня 2023 року набрав чинності підпункт 2 пункту 3 постанови КМУ від 09 травня 2023 року № 469, яким виключено пункт 3 постанови КМУ від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». Отже, з 19 червня 2023 року відновлено довоєнний строк для прийняття спадщини 6 місяців з моменту настання смерті спадкодавця. Суд вважає за необхідне зазначити, що всі вище наведені зміни, які стосувалися питання строку прийняття спадщини та відображені в зазначених вище нормативних документах, не призвели до змін Цивільного кодексу України, зокрема в статті 1270, що, в свою чергу, має вищу юридичну силу по відношенню до постанов Кабінету Міністрів України. Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Частиною 3 цієї статті визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» передбачено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Такий правовий висновок висловив Касаційний цивільний суд Верховного Суду в постанові від 26.09.2019 року по справі № 565/1145/17. Судом встановлено, що [PERSON] є матір`ю [PERSON] (а.с.22). У період з 04.05.2023 по 11.05.2023 [PERSON] брав участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави в зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України (а.с.19). Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року в зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України на території України введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який було неодноразово продовжено та який триває дотепер. [INFO] помер [PERSON] (а.с.20). [PERSON] отримав травму, пов`язану із захистом Батьківщини, а саме: «Ушкодження внаслідок військових дій, спричинені іншими видами вибухів та уламків. Вибухова травма. Інші уточнені травми з залученням декількох ділянок тіла», яка послужила причиною його смерті [INFO] (а.с.21). Указом Президента України № 432/2023 від 18 липня 2023 року [PERSON] нагороджений посмертно орденом «За мужність» ІІІ ступеня за особисту мужність, виявлену у захисті державного суверенітету та територіальної цілісності України, самовіддане виконання військового обов`язку (а.с.23). 20 листопада 2023 року [PERSON] видано посвідчення члена сім`ї загиблого захисника чи захисниці України серії А № 037246 (а.с.18). Суд вважає, що [PERSON] пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] з поважних причин у зв`язку зі смертю сина [PERSON] на війні, а тому усвідомлення [PERSON] необхідності оформлення майнових прав було ускладнено її психологічним станом, який передбачав ставлення до майнових питань як до другорядних. Також суд враховує незначний часовий проміжок між закінченням шестимісячного строку прийняття спадщини (11.09.2023) та зверненням до нотаріуса (14.09.2023), а з позовом до суду позивач звернулася в грудні 2023 року, тобто через три місяці після закінчення спливу строку. Незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог (ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17.10.2018). Враховуючи викладене вище, позов слід задовольнити і надати позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Outcome: approved