Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-04 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача Позивач звернулася до суду з вищевказаним позовом, в якому просить визначити додатковий строк терміном в три місяці з моменту набрання рішення суду законної сили для подання нею заяви про прийняття спадщини за законом, після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] помер її батько [PERSON] . Після його смерті залишилася спадщина, що складалася з житлового будинку по [ADDRESS] , в якому він проживав з мамою та земельної ділянки (паю). Спадкоємцями спадкового майна після смерті батька відповідно була мама [PERSON] , сестра позивачки [PERSON] і позивач. Земельну ділянку оформляла в повному обсязі, так як батько залишив їй заповіт, а будинок по [ADDRESS] , який належав батькові, вони всі з сестрою та мамою оформляли кожний на себе по 1/3 частині. Наскільки їй відомо, мама свою частину ще не оформила, та як вона також ще не отримала свідоцтво про право на спадщину після смерті батька. [INFO] померла мама [PERSON] . Після її смерті залишилася спадщина, яка складається з 1/3 житлового будинку по [ADDRESS] , яку вона прийняла, але до цього часу не оформила після смерті батька. Спадкоємцями спадкового майна після смерті мами є позивач і її сестра [PERSON] , яка також не встигла звернутися із заявою про прийняття спадщини, що стверджується постановою нотаріуса. Оскільки позивач проживає в м. Черкаси, де постійно лунають повітряні тривоги, періодично лунають вибухи, а під час тривог нотаріуси не приймають людей, тому двічі не змогла потрапити до нотаріуса, який приймає в м. Черкаси декілька днів. Звернувшись до нотаріуса про отримання свідоцтва про прийняття спадщини після смерті матері, нотаріус повідомила, що згідно з положеннями постанови Кабміну № 469 від 9 травня 2023 року, яка набула чинності 19 червня 2023 року, норми визначення строків прийняття спадщини - 10 місяців скасовані і знову встановлений строк в 6 місяців, тому відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину, яка залишилася після смерті матері. Оскільки у зв?язку з військовим станом законодавство в частині строку на прийняття спадщини змінюється, тому пропустила визначений законом строк. Але враховуючи, що пропустила незначний часовий проміжок після закінчення строку на прийняття спадщини під час воєнного стану та постійних тривог і вказану спадщину в 1/3 частину житлового будинку ніхто не прийняв, що стверджується постановою нотаріуса, просить визначити додатковий строк в три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини, що залишилася після смерті спадкодавця - [PERSON] . Саме через ці обставини позивач змушена звертатися до суду за захистом своїх прав, оскільки в іншому порядку визначити додатковий строк неможливо. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.12.2023 року обрано головуючу суддю Звенигородського районного суду Сакун Д.І. Ухвалою суду від 19.12.2023 року позовна заява залишена без руху та позивачу надано строк для усунення недоліків. 12.01.2024 року від позивача надійшла заява про усунення про недоліків. Ухвалою Звенигородського районного суду від 12.01.2024 року справу прийнято до провадження, вирішено проводити розглядати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання та витребувано у державного нотаріуса Звенигородської державної нотаріальної контори Черкаської області Шалденко Л.В. копію спадкової справи, відкриту після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . 26.01.2024 року на адресу суду від державного нотаріуса Звенигородської державної нотаріальної контори Черкаської області Шалденко Л.В. надійшла відповідь та копія спадкової справи № 388/2023 від 07.12.2023 року, після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . 29.01.2024 року від представника відповідача - Шевченківської сільської ради надійшла заява про розгляд справи без участі представника за наявними в матеріалах справи документами. 04.03.2024 року від представника відповідача - Шевченківської сільської ради надійшла заява про розгляд справи без участі представника за наявними в матеріалах справи документами. 05.03.2024 року від представника [PERSON] надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника та без її участі, позовні вимоги визнають повністю. 05.03.2024 року від позивача надійшло клопотання про розгляд справи без її участі, позовні вимоги просить задовольнити повністю. Згідно з ч.4 ст.200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому ст.ст.206-207 ЦПК України. Відповідно до ч.3 ст. 200 ЦПК України - за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. В силу ч.3 ст.211 ЦПК України, суд вважає за можливе розгляд справи провести за відсутності осіб, які беруть участь у справі на підставі письмових документів. Відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось. Фактичні обставини, встановлені судом Суд, вивчивши матеріали справи та подані докази, дійшов до наступних висновків. Судом встановлено, що [PERSON] , померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданого повторно Звенигородським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Звенигородському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 04.07.2023 року (а.с.8). Відповідно до свідоцтва про народження [NUMBER] від 02.11.1966 року, виданого Будищенською сільською Радою Звенигородського району Черкаської області, [PERSON] народилася [INFO] . Батьками записані: [PERSON] та [PERSON] (а.с.7). Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 16.10.1993 року, виданого Тарасівською сільською Радою Звенигородського району Черкаської області, [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , зареєстрували шлюб 16.10.1993 року, про що 16.10.1993 року зроблено відповідний актовий запис за № 14. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу змінилося на « [PERSON] » (а.с.7). Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Звенигородським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Звенигородському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 11.08.2022 року, [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] (а.с.9). Відповідно до Постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дії від 07.12.2023, виданої державним нотаріусом Першої черкаської державної нотаріальної контори, в порядку заміщення Звенигородської державної нотаріальної контори Шалденко Л.В., [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для подання відповідної заяви. (а.с.10). Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 09.12.2023 року, посвідченого державним нотаріусом Першої черкаської державної нотаріальної контори, в порядку заміщення Звенигородської державної нотаріальної контори Шалденко Л.В., зареєстровано в реєстрі № 2543, [PERSON] видано свідоцтво про право на спадщину на 1/3 частку земельної ділянки площею 0,8207 га, яка розташована: [ADDRESS] , кадастровий номер земельної ділянки 7121281200:01:001:0014, та належала померлому [PERSON] (а.с.18). Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 09.12.2023 року, посвідченого державним нотаріусом Першої черкаської державної нотаріальної контори, в порядку заміщення Звенигородської державної нотаріальної контори Шалденко Л.В., зареєстровано в реєстрі № 2544, [PERSON] видано свідоцтво про право на спадщину на 1/3 частку жилого будинку [ADDRESS] , та належав померлому [PERSON] (а.с.16). Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 09.12.2023 року, посвідченого державним нотаріусом Першої черкаської державної нотаріальної контори, в порядку заміщення Звенигородської державної нотаріальної контори Шалденко Л.В., зареєстровано в реєстрі № 2542, [PERSON] видано свідоцтво про право на спадщину на 5/6 часток в праві власності земельної ділянки, площею 1,8918 га, яка розташована: Черкаська область, Звенигородський район, Будищенська сільська рада, кадастровий номер земельної ділянки 7121281200:02:003:0048, та належала померлому [PERSON] (а.с.17). Відповідно до заяви № 1379 від 07 грудня 2023 року, посвідченої державним нотаріусом Звенигородської державної нотаріальної контори Черкаської області Шалденко Л.В., [PERSON] , приймає спадщину після смерті матері [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] (а.с.26). Відповідно до витягу № 75039436 від 07.12.2023 року про реєстрацію в Спадковому реєстрі, встановлено, що до даного реєстру внесено реєстраційний запис спадкової справи: № 71687602, спадкодавець: [PERSON] , [INFO] , дата смерті: [INFO] . Номер спадкової справи у нотаріуса: 388/2023. Відповідно до інформаційної довідки № 75039374 від 07.12.2023 року зі Спадкового реєстру, встановлено, що у Спадковому реєстрі міститься запис: заповіт № 8715275, стан: чинний, статус: архівний до введення Спадкового реєстру, номер в реєстрі нотаріальних дій: 514, дата посвідчення: 16.03.2002 року, заповідач: [PERSON] . Мотиви, з яких виходить суд, застосування норм права, оцінка аргументів сторін Згідно зі статтею 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частиною першою статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до частини першої статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Звертаючись до суду з позовом, [PERSON] , як на підставу своїх порушених прав, зазначила, що строк для подання заяви про прийняття нею спадщини пропущений з поважної причини, так як вважала, що з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року № 719 та роз`яснення Міністерства юстиції України від 11 липня 2022 року, загальний строк для подання заяви про прийняття спадщини складає 10 місяців. 07.12.2023 року [PERSON] звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, але отримала постанову про відмову, оскільки пропущено шестимісячний строк. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Стаття 1268 Цивільного кодексу України передбачає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. У зв`язку з введенням в Україні 24 лютого 2022 року воєнного стану, постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (зі змінами) призупинено перебіг строку прийняття спадщини на час його дії. Якщо спадщина відкрилась до початку запровадження воєнного стану і строк для прийняття спадщини не закінчився на момент запровадження воєнного стану, то строк для прийняття спадщини зупиняється і буде продовжений після припинення воєнного стану. Наказом Міністерства юстиції України від 11 березня 2022 року № 1118/5 "Про затвердження Змін до деяких нормативно-правових актів у сфері нотаріату" (набрав чинності 19.03.2022) внесено зміни до Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженому наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5, відповідно до яких: - в умовах воєнного або надзвичайного стану спадкова справа заводиться за зверненням заявника будь-яким нотаріусом України, незалежно від місця відкриття спадщини; - в умовах воєнного або надзвичайного стану за відсутності доступу до Спадкового реєстру нотаріус заводить спадкову справу без використання цього реєстру та перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту протягом п`яти робочих днів з дня відновлення такого доступу; - забороняється видача свідоцтва про право на спадщину у спадковій справі, заведеній без використання Спадкового реєстру, до її реєстрації у Спадковому реєстрі. З 29.06.2022 року почали діяти нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану». Так, пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Разом з тим, 25.01.2023 Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив такий висновок. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття (ст. 1270 ЦК України). Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). Спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1273 ЦК України). Установити, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин). Тлумачення вказаних норм, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (ст.ст. 1270, 1272 ЦК України), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (ч. 2 ст. 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України). З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. 19.06.2023 набрав чинності підпункт 2 пункту 3 постанови КМУ від 09.05.2023 № 469 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану», яким виключено пункт 3 постанови КМУ від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», якою було встановлено, що протягом строку для прийняття спадщини або відмови від його ухвалення зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці та свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення терміну для прийняття спадщини. У обґрунтування причин поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивач посилається на те, що вважала, що згідно постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 року № 719 перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Відповідно до частин першої та третьої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Суд приймає до уваги, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини з наступних причин: у зв`язку із введенням на території України воєнного стану та веденням бойових дій у країні та у зв`язку із суперечливими положеннями закону щодо перебігу строку для прийняття спадщини, які протягом відведеного для прийняття спадщини періоду часу декілька разів кардинально змінювалися таким чином, що були непередбачуваними для спадкоємців та в кінцевому етапі мали своїм наслідком пропущення строку для подачі ними заяв про прийняття спадщини. У правовій позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 06.09.2017 у справі № 6-496цс17 зазначено, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Крім того, суд також враховує ту обставину, що позивач вважала, що строк для прийняття спадщини продовжений. У справі «Новік проти України» (заява № 48068/06, п. 19) ЄСПЛ зробив висновок, що надзвичайно важливою умовою є забезпечення загального принципу юридичної визначеності. Вимога «якості закону» у розумінні пункту 1 статті 5 Конвенції означає, що закон має бути достатньо доступним, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні для убезпечення від будь-якого ризику свавілля. Суд приймає доводи позивача про те, що строк на прийняття спадщини вона пропустили через непередбачуваність законодавства України у питанні визначення строку на прийняття спадщини у період воєнного стану, що підтверджується потребою у вирішенні суперечності у законодавстві висновком Верховного Суду від 25.01.2023 у справі № 676/47/21. Суд вважає, що причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними та такими, що пов`язані з об`єктивними обставинами на вчинення цих дій та не мають стати підставою усунення її від права спадкування. У зв`язку з вищевикладеним, враховуючи обставини, на які посилається позивач в своєму позові, та те, що вона є спадкоємицею після смерті [PERSON] , суд вважає, що зазначені позивачем обставини є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини та за можливе визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] .

Outcome: approved