Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-29 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідачів про визнання електронних торгів недійсними, визнання недійсними та скасування протоколу про проведення електронних торгів, акту про придбання майна з електронних торгів (аукціону) й застосування реституції, у якому просить: - визнати недійсними електронні торги за лотом №512230 з реалізації нежитлової (торговельного павільйону) [ADDRESS] , загальною площею 19.1 м2, реєстраційний номер 1595091926103 та земельної ділянки кадастровий номер:2621210300:01:001:0216, площею 0.0063 га., цільове призначення якої - для роздрібної торгівлі та комерційних послуг, що розташована по [ADDRESS] , реєстраційний номер 1360356926103, які були оформлені протоколом №572836від 20 червня 2022 р. про проведення електронних торгів - недійсними; - скасувати протокол електронних торгів №572836 від 20 червня 2022 р. виданий Державним підприємством «Сетам» за результатами торгів; - скасувати акт головного державного виконавця Галицького відділу державної виконавчої служби в Івано-Франківському районі Івано-Фравнківської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ) про проведені електронні торги (про реалізацію на електронних торгах нерухомого майна) від 22 червня 2022 року. Вимоги позовної заяви мотивовано тим, що 30.04.2013 р. Галицьким районним судом Івано-Франківської області було видано виконавчий лист по справі ЄУН 341/545/13-ц про стягнення з [PERSON] на користь кредитної спілки «Галицька» заборгованість за кредитним договором №108 К від 26.02.2009 р. у сумі 148750 грн. 86 коп. та постановою державного виконавця відкрито виконавче провадження від 23.09.2023 р. На підставі виконавчого листа 23.09.2013 року головним державним виконавцем відділу державної виконавчої служби Галицького районного управління юстиції О.А. Кошкером було винесено постанову «Про відкриття виконавчого провадження» у виконавчому провадженні [NUMBER]. Про прийняття судом даного рішення [PERSON] не знав. Про те, що відносно нього відкрите виконавче провадження останній дізнався 21.02.2022 року, коли йому зателефонував працівник виконавчої служби та повідомив про те, що йому необхідно з`явитися у виконавчу службу для отримання документів у виконавчому провадженні, де він є боржником. Після отримання даної інформації [PERSON] подав письмову заяву, в якій просив надати йому копії з матеріалів виконавчого провадження. Станом на час звернення з даним позовом у суд на адресу позивача від відповідача надійшла тільки копія постанови про відкриття виконавчого провадження від 23.09.2013 р. Про рішення суду він нічого не знав. [PERSON] звернувся до адвоката та вона підготувала запит в ДВС та заяву в суд щодо видачі рішення по справі про стягнення заборгованості та усіх копій документів, які містяться у ній. 01.07.22 р. на адресу адвоката з ДВС надійшли копії документів з якими позивач у той же день ознайомився і звернувся з заявою про забезпечення позову, так як дізнався, що державним підприємством «Сетам» 20.06.2022 р. було проведено електронні торги з реалізації майна, яке належить [PERSON] на праві приватної власності. Відповідно до протоколу про проведені електронні торги від 20 червня 2022 р. №572836 Державне підприємство «Сетам» визнало переможцем торгів [PERSON]. Позивач вважає, що дії відповідачів є незаконними та протиправними, оскільки торги були проведені з порушенням порядку, передбаченого чинним законодавством України, оскільки організатором не було опубліковано у місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки повідомлення про проведення електронних торгів; про проведення електронних торгів позивача ніхто не повідомляв; організатор не надіслав позивачу, як іпотекодавцю копію протоколу про проведення електронних торгів, не було надіслано копії акта державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки від 22.06.2022 р. та про проведені електронні торги. Отже, з дати відкриття виконавчого провадження і до дня ознайомлення позивача з матеріалами виконавчого провадження ДВС не вживали заходів для належного і своєчасного направлення копій процесуальних документів у ході виконавчого провадження та повідомлень з приводу призначення та проведення прилюдних торгів, їх дати, часу, місця торгів, зміну місця торгів, стартову ціну, а також результати проведених торгів з надсиланням відповідних документів щодо реалізації предмету іпотеки, їх вручення позивачеві та отримання підтверджень про повідомлення і отримання позивачем відповідної інформації. Ухвалою суду від 23.09.2022 року задоволено заяву представника позивача про забезпечення позову (а.с.52-53). Ухвалою суду від 03.10.2022 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання (а.с.56). 21.10.22 р. представником Галицького відділу державної виконавчої служби в Івано-Франківському районі Івано-Франківської області Південно-західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ) В.Шеленком подано відзив на позов зі змісту якого вбачається, що відповідач не визнає заявлених позовних вимог та просить відмовити у задоволенні позову. Зазначив, що в матеріалах виконавчого провадження наявний акт державного виконавця від 30.10.2014 р. про перевірку майнового стану боржника за місцем його проживання. При перевірці майнового стану також був присутній представник КС «Галицька» Христюк В.В., тому, про наявність на виконанні виконавчого провадження [NUMBER] про стягнення з [PERSON] на користь кредитної спілки» Галицька» заборгованість за кредитним договором №108 К від26 лютого 2009 року в сумі 148750,86 грн. позивачу було відомо ще у 2013-2014 році. З 2013 року боржником рішення суду не виконувалось та жодного наміру виконати добровільно не було. Правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсності правочинів у разі невиконання вимог щодо процедури та порядку проведення торгів. Дії державного виконавця з якими не погоджується сторона позивача, які не стосуються безпосередньо правил проведення електронних торгів мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою визнання торгів недійсними. Державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів. Крім того, сторона відповідача зазначає, що спірне майно реалізоване на прилюдних торгах не являється іпотечним, тому посилання відповідача на норми Закону України «Про іпотеку», щодо реалізації зазначеного майна є помилковим (т.1 а.с.62-69). 24.10.22 р. від представника кредитної спілки «Галицька» голови правління - О. Криси подано відзив на позов, відповідно до якого вона просить в задоволенні позову відмовити повністю (т.1 а.с.82-84). 11.01.23 р. представником позивача - [PERSON] подано відповідь на відзив відповідача на позов (т.1 а.с.132-136). Ухвалою суду від 21.02.23 р. закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду по суті (т.1 а.с.156). Ухвалою суду від 21.03.23 р. витребувано у кредитної спілки «Галицька» розрахунок заборгованості по кредитному договору №108 від 26 лютого 2009 р. укладеному між Кредитною спілкою «Галицька» та [PERSON] за період з 26.02.2009 по 22.09.2022 р.(т.1 а.с.172). 28.03.23 р. від представника кредитної спілки «Галицька» голови правління - О. Криси подано доповнення до відзиву на позов та розрахунок заборгованості (т.1 а.с. 179, 190-193). 05.09.23 р. представником Галицького відділу державної виконавчої служби в Івано-Франківському районі Івано-Франківської області Південно-західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ) В.Шеленком подано клопотання про витребування доказів від відповідача ДП «Сетам» (т.2 а.с.114-115). Ухвалою суду від 05.09.23 р. витребувано від Державного підприємства «Сетам» документи, щодо проведення електронних торгів за лотом №512230, нежитлової будівлі (торговий павільйон) пл. 19,1 кв.м., що розташований за адресою: [ADDRESS] ). 10.10.23 р. представником Державного підприємства «Сетам» - Козьмінською М.В. подано заяву про виконання ухвали суду про витребування доказів, яка зокрема містить пояснення відповідача щодо заявлених позовних вимог (т.2 а.с.125-126). В судовому засіданні представник позивача - [PERSON] підтримала позов в повному обсязі та просила його задовольнити посилаючись на вимоги та обґрунтування викладені в позовній заяві та на матеріали справи. Зазначила, що позивач не знав про відкриття виконавчого провадження, це було порушенням його прав, також стверджує, що було порушено процедуру звернення стягнення на майно. Позивач в судовому засіданні також підтримав, заявлені позовні вимоги та просив суд задовольнити їх в повному обсязі. Представник відповідача Галицького відділу державної виконавчої служби в Івано-Франківському районі Івано-Франківської області Південно-західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ) - Ємчук А.В. позовні вимоги не визнав та просив відмовити в задоволенні позову, посилаючись на письмовий відзив на позов, заяву ДП «Сетам» та матеріали справи. В судовому засіданні представник відповідача зазначив, що державним виконавцем перевірялись рахунки позивача, однак не було виявлено коштів на які б можливо було звернути стягнення в рахунок виконання рішення суду. Представник відповідача зазначив, що черговість стягнення на кошти та інше майно боржника остаточно визначається виконавцем, тому посилання позивача на порушення, на їх думку, державним виконавцем черговості звернення стягнення на майно боржника є безпідставним. Крім того, ДВС не має відношення щодо безпосереднього проведення торгів, а позивач не надав доказів, що ДП «Сетам» вчинило порушення. Відповідачі: Державне підприємство «Сетам», [PERSON] в судове засідання не з`явились, будучи належним чином повідомленими про дату та час судового засідання, причини неявки суду не повідомили(т.2 а.с.169, 170, 181-183), що відповідно до ч.3 ст. 223 ЦПК України не перешкоджає подальшому розгляду справи. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Кредитна спілка «Галицька» - Криса О. Т. в судовому засіданні позов не визнала, зазначаючи, що він є безпідставний. Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, установленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод та інтересів. Частиною першою статті 15, частиною першою статті 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до положень ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Згідно з ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Частиною першою статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (факті), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч. 1 ст. 80 ЦПК України). У частині першій ст. 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Встановивши обставини справи, дослідивши та оцінивши усі надані сторонами письмові докази й наведені доводи за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд приходить до наступного. В судовому засіданні встановлено наступне. 30.04.2013 р. Галицьким районним судом Івано-Франківської області видано виконавчий лист по справі ЄУН 341/545/13-ц про стягнення з [PERSON] на користь кредитної спілки «Галицька» заборгованості за кредитним договором №108 К від 26.02.2009 р. у сумі 148750 грн. 86 коп. Постановою державного виконавця від 23.09.2023 р., відкрито виконавче провадження (т.1 а.с.17, т.2 а.с.4). Постановами державного виконавця Галицького районного відділу державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ) Антонюк Н.М. від 06.10.20 р., 21.10.21 р., накладено арешт на кошти боржника (т.2 а.с.7-9). Згідно матеріалів справи (інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна), спірне майно, а саме: нежитлова будівля (торговий павільйон)що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та земельна ділянка,належали позивачу та набуті ним на підставі договору дарування (т.2 а.с.12-17). 27.01.22 року приватний виконавець виніс постанови про опис та арешт майна боржника відповідно яких описано та накладено арешт на земельну ділянку кадастровий номер 2621210300:01:001:0216 загальною площею 0,0063 га та нежитлову будівлю (торговий павільйон), що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 19.1 кв.м., які належали н7а праві власності боржнику [PERSON] (т.2 а.с. 18-19). Постановою державного виконавця від 03.02.2022 року призначено суб`єкта оціночної діяльності щодо арештованого майна (т.2 а.с. 22-23). Відповідно до висновку про вартість майна - визначено вартість нежитлової будівлі (торгового павільйону) за адресою: [ADDRESS] -330 300 грн.; земельних поліпшень - будівлі торгового павільйону загальною площею 19,1 кв. м. з приналежними спорудами - 299130 грн, вартість земельної ділянки площею 0,00063 га. для роздрібної торгівлі та комерційних послуг - 31170 (т.2 а.с. 30-31). В матеріалах виконавчого провадження наявний лист за підписом начальника Галицького РВ ДВС та державного виконавця на адресу [PERSON] (відповідача) та Кредитної спілки «Галицька» з повідомленням про проведену експертну оцінку описаного та арештованого майна. (т.2 а.с. 35). 18.02.2022 р. державним виконавцем рекомендованого кореспонденцією направлено на адресу боржника листа з повідомленням про вартість оцінки та про можливість її оскарження (том 1, а.с.72-77). Направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника. 27.05.2022 Галицьким РВ ДВС до Державного підприємства «Сетам» направлено заявку на реалізацію описаного й арештованого майна державним виконавцем (т.2 а.с. 36-37). Відповідно до протоколу №572836 проведення електронного аукціону (торгів), переможцем аукціону стала [PERSON] . Торги відбулися 20.06.22 р., найменування майна нежитлова будівля (торговий павільйон) загальною площею 19,1 кв.м, земельна ділянка заг. площею 0.0063 га., кадастровий номер 2621210300:01:001:0216, за адресою: [ADDRESS] (а.с.43 том 2). 22.06.22 р. головним державним виконавцем відділу державної виконавчої служби в Івано-Франківському районі Івано-Франківської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ) складено акт про проведені електронні торги (т.2 а.с.46). Згідно із ч. 2 ст. 16 ЦК України, ч.1 ст. 215 ЦК України одним із способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням вимог, установлених ч. І, ч. 3, ч. 5, ч.б ст. 203 цього Кодексу, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства. Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 року N 2831/5 (Мінюст від 30.09.2916 N 1301/29431) (далі у тексті Порядок 2831/5) визначено, що електронні торги - продаж; майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну а також: передбачено правила, що визначають процедуру підготовки, проведення торгів, правила, які регулюють сам порядок проведення торгів, та правила щодо оформлення результатів торгів. Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та складанні за результатами їх проведення протоколу та акту про проведення прилюдних торгів, що передбачено пунктом 1 розділу VII й пунктом 4 розділу X Порядку N 2831/5 відповідно. Відповідно до пункту 8 розділу X Порядку 2831/5, Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Частиною першою статті 15 ЦК України передбачене право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, поряд із визнанням правочину недійсним, також відновлення становища, яке існувало до порушення, та визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, його посадових і службових осіб (стаття 16 ЦК України). За статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) визнається право людини на доступ до правосуддя, а за статтею13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою. За статтею 1 Закону України "Про виконавче провадження" (далі - Закон) у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Відповідно до частини першої статті 61 Закону України "Про виконавче провадження", реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року N 2831/5, визначено, що електронні торги - це продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. Відповідно до правового висновку, висловленого Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 21 листопада 2018 року у справі N 465/650/16-ц, провадження N 14-356цс18, та від 23 січня 2019 року у справі N 522/10127/14-ц, провадження N 14-428цс18, правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів, зазначене свідчить про оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином. Згідно з частиною четвертою статті 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті, такий правочин може визнаватися недійсним в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами першою-третьою та частинами п`ятою, шостою статті 203 ЦК України, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (частина перша статті 215 цього Кодексу). Частинами першою, третьою статті 215 ЦК України визначено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу, відповідно до яких, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним; правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей. Враховуючи, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами першою-третьою та частинами п`ятою, шостою статті 203 ЦК України, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (частина перша статті 215 ЦК України). Відповідно до змісту позовної заяви позивач вважає, що зазначені торги були проведені з суттєвими порушеннями норм права, внаслідок чого були порушені його права. Сторона позивача зазначає , що під час організації та проведення прилюдних торгів був порушений встановлений законом порядок їх проведення, зокрема позивача не було повідомлено ні про дату, ні про сам факт проведення електронних торгів. При проведенні торгів відповідачем не було зазначено, що майно знаходиться в іпотеці. Однак, матеріали справи не містять жодних доказів що спірне майно (нежитлова будівля та земельна ділянка) знаходилось чи знаходиться в іпотеці. Крім того, посилання позивача на положення ст. 43 Закону України «Про іпотеку», як на підставу позову є необґрунтованим, оскільки ст. 43 вищезазначеного закону виключена на підставі Закону України від 16.07.2021 року №1701-ІХ, а отже на час виникнення спірних відносин зазначена норма не була чинною. Крім того, вказане майно не було предметом іпотеки у спірних правовідносинах, не передавалось на реалізацію як предмет іпотеки, тобто норми Закону України «Про іпотеку» не розповсюджуються на оскаржувані торги. Крім того, відповідно до положень ч.5 ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження» - черговість стягнення на кошти та інше майно боржника остаточно визначається виконавцем, тому посилання сторони позивача на порушення відповідачем процедури та черговості накладення стягнення на майно боржника на думку суду є необґрунтованим. Так, державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів. Процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця акт про проведені прилюдні торги. Такі висновки сформульовані у пункті 38 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі N 438/610/14-ц (провадження N 14-577цс19). У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року у справі N 3-242гс16 зроблено висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі N 668/5633/14-ц також викладено правовий висновок, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 18 листопада 2015 року у справі N 6-1884цс15, від 25 листопада 2015 року у справі N 6-1749цс15, від 13 квітня 2016 року у справі N 6-2988цс15, від 29 червня 2016 року у справах N 6-370цс16 та N 6-547цс16. Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсним необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Наявність сукупності вищевказаних обставин позивачем під час розгляду даної справи не доведено, зокрема, не надано належних і допустимих доказів, що зазначені стороною позивача у позовній заяві порушення вплинули на результат електронних торгів. Головна умова, яка повинна бути встановлена судом, це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні торгів, повинно бути встановлене порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Таку саму правову позицію виклав Верховний Суд у постанові від 10 липня 2019 року у справі N 462/2232/16 (провадження N 61-21671св18). Суд приходить до висновку про те, що позивачем не доведено, що при проведенні електронних торгів з реалізації арештованого майна відповідачами не було дотримано порядку проведення останніх. Щодо дій державного виконавця при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України "Про виконавче провадження" до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо визначення черговості майна на яке необхідно накладати стягнення не стосуються правил проведення прилюдних торгів та є такими, що мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Порушення, які на думку сторони позивача допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України "Про виконавче провадження", до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо, підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом. Відповідно до ч. 1 ст. 449 ЦПК України, сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду зі скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права та свободи. Крім того до даної позовної заяви сторонами виконавчого провадження не було здійснено будь-яких заперечень чи скарг на дії державного виконавця чи начальника відділу, тобто права боржника стали порушеними тільки тоді коли державний виконавець здійснив реалізацію майна, яке в подальшому задовольнило потреби стягувача. Згідно ч. 1 ст. 449 ЦПК України скаргу може бути подано до суду: у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її права або свободи; у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її права, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій. Відповідно до ч. 2 ст. 449 ЦПУ України пропущений з поважних причин строк для подання скарги може бути поновлено судом. Однак [PERSON] не звертався до суду зі скаргою чи поновленням строку на її подачу. З огляду на викладене, встановлені судом обставини не свідчать про наявність порушення прав і законних інтересів позивача внаслідок проведення електронних торгів, а отже не встановлено наявність підстав для визнання електронних торгів недійсними, визнання недійсним та касування протоколу про проведення електронних торгів, акту про придбання майна з електронних торгів (аукціону), тому у задоволенні позовних вимог слід відмовити. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed