Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-13 00:00:00

АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» звернулося до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості, обґрунтовуючи свої позовні вимоги тим, що АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» є суб`єктом господарювання в сфері електроенергетики. На АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» покладені завдання здійснювати розподіл/передачу електроенергії споживачам послуг. 04 листопада 2021 року працівниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» за адресою [ADDRESS] , було виявлено порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії. Відповідачі є споживачами послуг з передачі (розподілу) електричної енергії за вказаною адресою, на яку відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . 04 листопада 2021 року представниками ОСР за адресою [ADDRESS] , було виявлено та Актом зафіксовано у відповідності до вимог Правил наступне порушення: «Самовільне підключення електроустановок, срумоприймачів або електропроводки без наявності відповідних договорів про розподіл/передачу постачання електричної енергії до електричної мережі ОСР без порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано алюмінієвим дротом (перерізом 2x1.5 мм?) від опори ВЛ 0.4кВ ТП 171 до приладу обліку на фасаді будинку. Самовільне підключення виконане відкрито. Порушення продемонстровано споживачу [PERSON] ». Акт було підписано представниками ОСР та [PERSON] . У акті [PERSON] жодних зауважень не зазначила. Споживача було запрошено на засідання комісії ОСР, яке відбулося 17 листопада 2021 року, на якому акт №015061 про порушення ПРРЕЕ був розглянутий комісією ОСР. Відповідно до розділу 8.4 ПРРЕЕ за фактом виявленого порушення, на підставі зазначеного Акту про порушення ПРРЕЕ відповідачам було визначено обсяг та вартість спожитої, але не облікованої електричної енергії, внаслідок порушення, на загальну суму 10\~525,76 грн. Відповідно до п. 8.2.7. ПРРЕЕ, споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). 22 грудня 2021 року та 10 лютого 2022 року від [PERSON] надійшла часткова оплата боргу в сумі 200,00 грн. та 400,00 грн. відповідно. На теперішній час сума вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачами правил роздрібного ринку електроенергії відповідачами у повному обсязі не сплачена та складає 9\~925,76 грн., у зв`язку з чим АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» вимушені звернутися до суду для захисту своїх порушених прав та економічних інтересів. Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі» просить суд стягнути з [PERSON] , [PERSON] на свою користь заборгованість за електричну енергію, невраховану приладом обліку в сумі 9\~925,76 грн., а також витрати по сплаті судового збору у розмірі 3 028,00 грн. Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Сторони в судове засідання не викликались відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України. 29 лютого 2024 року ухвалою Слов`янського міськрайонного суду Донецької області було прийнято до розгляду дану позовну заяву з відкриттям провадження. Розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження. Відзив на позовну заяву відповідачами до суду не надано. Будь-які клопотання по справі від сторін, до початку розгляду справи, суду не надходили. Про дату, час та місце розгляду справи сторони були повідомлені належним чином. Згідно з ч.8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Суд, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості, підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість. Гарантоване право кожного подати будь-який позов до суду, що стосується його цивільних прав і обов`язків, передбачений п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку Держави. Також пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи на наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»). Також, у відповідності до положень статей 55, 124 Конституції України та статті ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Руїз Торіха проти Іспанії» від 09 грудня 1994, заява № 18390/91 вказав, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися у світлі обставин кожної справи. Згідно з\~ст.\~4\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно із\~ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст. 1166 ЦК України «Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала». Відповідно до ч.1 ст.543 ЦК України у разі солідарного обов`язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо. Згідно з ст.\~27\~Закону України\~«Про Електроенергетику» правопорушенням в електроенергетиці є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення електроустановок, електропроводки до електричної мережі енергопостачальника. Як вбачається з п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] є споживачами електричної енергії на підставі особового рахунку № [NUMBER] , відкритого за адресою: [ADDRESS] , користуються послугами позивача та перебувають з ним у фактичних правовідносинах. 04 листопада 2021 року представниками ОСР за адресою [ADDRESS] , було виявлено та Актом про порушення №015061 зафіксовано у відповідності до вимог Правил наступне порушення: «Самовільне підключення електроустановок, срумоприймачів або електропроводки без наявності відповідних договорів про розподіл/передачу постачання електричної енергії до електричної мережі ОСР без порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано алюмінієвим дротом (перерізом 2x1.5 мм?) від опори ВЛ 0.4кВ ТП 171 до приладу обліку на фасаді будинку. Самовільне підключення виконане відкрито. Порушення продемонстровано споживачу [PERSON] ». Згідно з Протоколом № 751 від 17 листопада 2021 року засідання комісії з розгляду Актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, засідання комісії було проведено без присутності споживачів. Адреса об`єкту, на якому було виявлено порушення ПРРЕЕ: [ADDRESS] . Рішенням комісії встановлено, що акт складений відповідно до вимог п. 8.2.4, 8.2.5, 8.2.6 ПРРЕЕ, вирішено здійснити нарахування обсягу та вартості необлікованої електроенергії згідно з п.8.4 ПРРЕЕ, а саме порушення згідно з п.8.4.2.(5), термін нарахування згідно з п.8.4.8(5) за формулою (5) згідно з п.8.4.(11), період з 27 травня 2021 року по 04 листопада 2021 року, вартість недоврахованої електроенергії становить 10\~525,76 грн. Згідно з розрахунком збитків за вищевказаним Актом про порушення ПРРЕЕ №015061, розмір компенсації збитків, спричинених [PERSON] складає 10 525,76 грн. Відповідно до п.37 Правил користування\~електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 р № 1357, енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку, вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушенням, допущеними споживачем під час користування електричною енергією, тимчасово припиняти постачання електричної енергії або відключати споживача від мереж без його згоди у випадках, передбачених п. п. 34, 35 цих Правил. Згідно з п. 41 вказаних Правил, споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових приладів. Згідно з п. 48 вищевказаних Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення\~правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку та таке інше. Таким чином, діючими\~Правилами користування електричною енергією для\~населення передбачена відповідальність споживача за порушення ПКЕН при виявленні такого факту, при цьому протиправність дій споживача не встановлюється, достатньо встановлення самого факту порушення. Відповідно до п. 53 Правил, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем\~правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електроенергії, складається акт, який підписується представником та споживачем. Споживач має право внести до акту свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представника енергопостачальника. На підставі акта енергопостачальник має право відключити споживача від електропостачання (у випадках, передбачених пунктом 35 цих Правил), а також визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики, затвердженої Постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006 року. 22 грудня 2021 року та 10 лютого 2022 року від [PERSON] надійшла часткова оплата боргу в сумі 200,00 грн. та 400,00 грн., що підтверджується випискою з банку за 22 грудня 2021 року та за 10 лютого 2022 року. Отже, залишок боргу відповідачів перед позивачем за актом №015061 від 04 листопада 2021 року становить 10\~525,76 200 400 = 9\~925,76 грн. Таким чином, аналізуючи надані сторонами по справі докази, у їх сукупності, суд приходить до переконання, що відповідачами було допущено порушення\~Правил роздрібного ринку електричної енергії, виявлене порушення зафіксовано в Акті, який було складено у відповідності до вимог п.8.2.4, п.8.2.5, п.8.2.6 ПРРЕЕ, нарахування обсягу та вартості необлікованої електроенергії здійснено згідно п. 8.4 ПРРЕЕ, цей розрахунок є вірним, а тому позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню у розмірі 9\~925,76 грн. Згідно із частиною 1 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно з ч.1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до п/п 1 пункту 1 частини 2 ст. 4 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» з позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, справляється судовий збір в розмірі 1,5% відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду. Згідно\~статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», \~розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи на 01 січня 2024 року складає 3 028,00 грн. При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у сумі 3028 грн. 00 коп. Суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог позивача про стягнення заборгованості з [PERSON] та [PERSON] . З цих задоволених вимог підлягає сплаті судовий збір у сумі 3028 грн. 00 коп., який підлягає відшкодуванню позивачу за рахунок відповідачів і тому з відповідачів слід стягнути на користь позивача витрати по сплаті ним судового збору у розмірі 3028,00 грн. по 1514,00 грн. окремо з кожного. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved