Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-27 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до Вінницької міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом. Свій позов мотивувала тим, що [INFO] помер її батько [PERSON] , після смерті якого залишилося спадкове майно, яке складається з квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , за яку ним було повністю сплачено пайові внески. За життя [PERSON] право власності на дану квартиру не оформив. Після смерті батька позивач звернулась до нотаріальної контори для оформлення спадщини, проте нотаріус повідомила про неможливість оформлення спадкових прав у зв`язку з відсутністю документа підтверджуючого право власності на дану квартиру. Ордер на житлове приміщення за адресою [ADDRESS] втрачений. Позивач звернулась з заявою до Департаменту житлового господарства про надання дубліката ордеру. Їй було надано корінець ордеру на жиле приміщення в будинку житлово-будівельного кооперативу «Соняшник», з якого вбачається, що ордер був виданий члену кооперативу «Соняшник» [PERSON] у складі сім`ї 2 чоловіка на право заняття житлового приміщення, площею 38 м2, двокімнатної квартири [ADDRESS] . Ордер був виданий на підставі Рішення виконавчого комітету Вінницької міської ради народних депутатів від 25 квітня 1996 року №291. Дата отримання ордеру 15.05.1996. Позивач є донькою спадкодавця [PERSON] , належить до першої черги спадкоємців за законом. За таких обставин позивач просить визнати за нею [PERSON] , право власності на квартиру [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 24.07.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити в загальному позовному провадженні. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 29.08.2023 суд витребував з Другої вінницької державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи до майна померлого [INFO] [PERSON] , з КП «ВМБТІ» інвентаризаційну справу на квартиру [ADDRESS] . Відповідач своїм правом на відзив не скористався. 24.11.2023 позивач через свого представника адвоката Лещенко С.В. подала заяву про зменшення позовних вимог та уточнену позовну заяву. В поданій заяві вказується, що після відкриття провадження по справі позивачці стало відомо про ще одного спадкоємця після смерті [PERSON] . Ним виявився син померлого [PERSON] , який прийняв спадщину після смерті батька, подавши заяву про прийняття спадщини. У зв`язку з чим позивачка просить визнати за нею право власності на 1/2 частки квартири [ADDRESS] . Крім того позивачка подала клопотання про залучення в якості співвідповідача [PERSON] . Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 28.11.2023 (без винесення окремого процесуального документа із занесенням до протоколу судового засідання) було прийнято заяву про зменшення розміру позовних вимог. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 28.11.2023 залучено до участі в справі [PERSON] як співвідповідача. 19.01.2024 [PERSON] звернувся до суду із зустрічною позовною заявою, згідно якої просив визнати за ним право власності на 1/2 частку квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] . Позовні вимоги [PERSON] визнав та не заперечував щодо їх задоволення. Судові витрати просив залишити за ним. 23.01.2024 [PERSON] подав клопотання про поновлення строку на подання зустрічного позову. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 23.01.2024 зустрічну позовну заяву [PERSON] до [PERSON] , Вінницької міської ради про визнання права власності в порядку спадкування та первісний позов [PERSON] до Вінницької міської ради про визнання права власності в порядку спадкування об`єднано в одне провадження. 05.02.2024 [PERSON] через свого представника адвоката Лещенко С.В. подала заяву про визнання позовних вимог. У підготовче засідання учасники справи не з`явилися. Представник позивача за первісним позовом [PERSON] - адвокат Лещенко С.В. 27.02.2024 подала клопотання згідно якого просила розгляд справи провести у її відсутність. Позовні вимоги (з урахуванням про їх зменшення) підтримала у повному обсязі та не заперечувала щодо задоволення зустрічних позовних визнала вимог. Позивач [PERSON] за зустрічним позовом в судове засідання не з`явився, розгляд справи просив проводити у його відсутність, зустрічні позовні вимоги просив задовольнити повністю, позовні вимоги [PERSON] визнав. Представник відповідача Вінницької міської ради, який представляє інтереси Вінницької міської ради Чуй В.П. подав заяву про розгляд справи у його відсутність, при ухвалені рішення покладався на думку суду. Згідно частин 3, 4 ст.\~200\~ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому статями 206, 207 цього Кодексу. Відповідно до ч. 4 ст.\~206\~ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши у підготовчому засіданні обставини справи, суд приймає визнання позовних вимог як відповідачем за первісним позовом, так і відповідачем за зустрічним позовом та вважає, що первісний та зустрічний позови підлягають задоволенню. При розгляді справи судом встановлено наступні факти та відповідні їм правовідносини. Судом установлено, що [PERSON] був членом кооперативу «Соняшник». На підставі Рішення виконавчого комітету Вінницької міської ради народних депутатів від 25 квітня 1996 року №291 йому був виданий ордер на право заняття житлового приміщення, площею 38 м2, двокімнатної квартири [ADDRESS] . Сім`я складалась з двох осіб: [PERSON] та його дочки [PERSON] . Дата отримання ордеру 15.05.1996. Дані обставини підтверджуються завіреною копією корінця ордеру виданого Департаментом житлового господарства Вінницької міської ради. Загальна вартість вищевказаної квартири становить 4243,91 грн (424391000,00 карбованців). Згідно довідки виданої Житлово-будівельним кооперативом «Соняшник» ЗКП № 21722364 від 28.03.2014 та копій квитанцій про сплату внесків [PERSON] вніс пай за квартиру у повному обсязі. На ім`я [PERSON] відкрито особовий рахунок № [NUMBER] за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією особового рахунку виданою ЖЕК ПП «Бокуд». Свідоцтво про право власності на дану квартиру не видавалось. [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 18.12.2006. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне йому майно. Як вбачається з матеріалів спадкової справи № 221/2007 до майна померлого [INFO] [PERSON] , заведеної Другою Вінницькою державною нотаріальною конторою, спадкоємцями першої черги після його смерті є дочка [PERSON] і син [PERSON] . Позивач [PERSON] звернулася до нотаріуса із відповідною заявою про прийняття спадщини. Проте нотаріус повідомила позивачку про неможливість оформлення спадкових прав у зв`язку з відсутністю документа підтверджуючого право власності на квартиру. Вирішуючи питання про право власності на квартиру в житлово-будівельному кооперативі, суд враховує норми чинного на час виникнення спірних правовідносин. Відповідно до ч. 1, 4\~ст. 182 ЦК України\~право власності та інші речові права на нерухомі речі, обмеження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації. Порядок проведення державної реєстрації прав на нерухомість та підстави відмови в ній встановлюються законом. Згідно з ч. 4\~ст. 334 ЦК України\~права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону. Положення\~ст. 328 ЦК України\~передбачають, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно зі\~ст. 128 ЦК УРСР\~(в редакції 1963 року) право власності у набувача майна за договором виникає з моменту передачі речі, якщо інше не передбачено законом або договором. Передачею визнається вручення речі набувачу. Згідно\~ст. 19-1 Закону України «Про кооперацію»\~член житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного, житлового, дачного, гаражного чи іншого відповідного кооперативу має право володіння, користування, а за згодою кооперативу - і розпоряджання квартирою, дачею, гаражем, іншою будівлею, спорудою або приміщенням кооперативу, якщо він не викупив це майно. У разі викупу квартири, дачі, гаража, іншої будівлі, споруди або приміщення член житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного, житлового, дачного, гаражного кооперативу чи іншого відповідного кооперативу стає власником цього майна. Право власності на таке майно у члена кооперативу виникає з моменту державної реєстрації цього права відповідно до закону. Відповідно до\~ст. 384 ЦК України\~член житлово-будівельного (житлового) кооперативу має право володіння і користування, а за згодою кооперативу - і розпорядження квартирою, яку він займає в будинку кооперативу, якщо він не викупив її. У разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником. Статтею 15 Закону України «Про власність», який діяв до вступу в силу\~ЦК України, передбачалось, що член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває права власності на це майно. Відповідно до п. 5-1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 вересня 1987 року № 9 «Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи» за ст. 15\~Закону України «Про власність»\~член ЖБК, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, надану йому в користування, набуває право власності на квартиру і вправі розпоряджатись нею на свій розсуд. Згідно із п. 6 постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 7 лютого 2014 року № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» законом може бути встановлений інший момент (підстава) набуття права власності. Зокрема, у разі повного внесення пайових внесків за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані члену житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства. За змістом ч. 2, 3\~ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»\~речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що підлягають державній реєстрації відповідно до цього\~Закону, виникають з моменту такої реєстрації. Речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що виникли до 1 січня 2013 року, визнаються дійсними за наявності однієї з таких умов: 1) реєстрація таких прав була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення; 2) на момент виникнення таких прав діяло законодавство, що не передбачало їх обов`язкової реєстрації. Відповідно до пп. 1 п. 80 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого\~постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127, для державної реєстрації прав на окремий індивідуально визначений об`єкт нерухомого майна (квартира, житлове, нежитлове приміщення тощо), будівництво якого здійснювалося у результаті діяльності житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу, подається довідка житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу про членство в кооперативі та внесення таким членом кооперативу пайового внеску в повному обсязі, а також технічний паспорт на окреме індивідуально визначене нерухоме майно (квартира, житлове, нежитлове приміщення тощо). Верховний Суд України в постанові від 18 грудня 2013 року в справі № 6-138цс13 висловив правову позицію, в якій в тому числі зазначив, що згідно зі ст. 15 Закону України «Про власність»\~член ЖБК, який повністю вніс пайовий внесок за квартиру, надану йому в користування, з 1 липня 1990 року набуває право власності на цю квартиру, тому, у разі його смерті після зазначеної дати спадщина відкривається на квартиру. За змістом ч. 1 ст. 17\~Закону України «Про власність»\~кооперативна квартира набуває статусу спільної сумісної власності лише за умови внесення паю в ЖБК за рахунок спільних коштів члена ЖБК та членів його сім`ї, яким ця квартира надана. Інші особи права власності на пай та квартиру не набувають і можуть претендувати лише на відшкодування членом кооперативу коштів, наданих йому для внесення паю. Тобто, виходячи із викладеного вище, до набрання чинності\~ЦК України\~від 2003 року та Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 2004 року\~виникнення права власності на будинки, споруди та інше нерухоме майно не залежало від державної реєстрації, а наразі набуття права власності на кооперативну квартиру пов`язане лише з повним внесенням пайових внесків на квартиру. Як встановлено судом [PERSON] отримав квартиру як член ЖБК "Соняшник" №19. Ним проведена повна сплата пайових внесків за спірне житлове приміщення, що в сукупності підтверджується довідкою виданою Житлово-будівельним кооперативом «Соняшник» ЗКП №21722364 від 28.03.2014 та копіями квитанцій про сплату внесків. Вказані обставини свідчать про те, що [PERSON] набув право власності на спірну квартиру. Згідно із ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1218\~ЦК визначено, щодо складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5 ст. 1268 ЦК України). Згідно з ст.\~1269\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Відповідно до ст.\~392\~ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Якщо за життя спадкодавець не набув права власності на житловий будинок, земельну ділянку, то спадкоємець також не набуває права власності у порядку спадкування. До спадкоємця переходять лише визначені майнові права, які належали спадкодавцеві на час відкриття спадщини. Для набуття права власності у встановленому законодавством порядку спадкоємець повинен здійснити дії, які необхідні для набуття права власності на визначене нерухоме майно, зокрема на житловий будинок, іншу споруду. Відповідно до ст.\~16\~ЦК України суд може захистити цивільне право або інтерес у спосіб, що встановлений договором або законом, а тому у даному випадку існують підстави та необхідність для захисту прав позивача шляхом визнання права власності, оскільки іншим шляхом захистити цивільне право позивача неможливо. При ухвалені рішення, суд враховує визнання відповідачем-позивачем первісних позовних вимог, а позивачем-відповідачем зустрічних позовних вимог, тому відповідно до ч. 1 ст.\~82\~ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.. Крім того, відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного суд України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» №2 від 12 червня 2009 року у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтересів інших осіб (не відповідачів), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Визнання як первісного, так і зустрічного позову не суперечить нормам законодавства, не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб, протилежного судом не встановлено.. Таким чином суд дійшов висновку про задоволення первісного та зустрічного позовів, враховуючи відсутність умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину, суд вважає за можливе визнати за [PERSON] право власності в порядку спадкування на 1/2 частки квартири, та за [PERSON] право власності в порядку спадкування на 1/2 частки квартири. За клопотаннями сторін судові витрати залишити за ними.

Outcome: approved