Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-11 00:00:00

\~ АТ « Харківгаз» звернулося до Зачепилівського районного суду Харківської області з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості за послуги з розподілу природного газу. При цьому позивач посилався на те, що факт приєднання відповідача до умов договору розподілу природного газу підтверджується заявою- приєднання до умов договору розподілу природного газу від 01.03.2016 року. Цей договір є договором приєднання, що укладається з урахуванням вимог статей 633,634, 641, 642 ЦК України на невизначений строк. Фактом приєднання споживача до умов цього Договору ( акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які засвідчують його бажання укласти Договір, зокрема надання підписної споживачем заяви приєднання. На думку позивача про факт приєднання [PERSON] до умов Договору свідчить: 1.забезпечення його домоволодіння природним газом, його фізична доставка та цілодобовий доступ об`єкта споживача ( за адресою: [ADDRESS] ) до газорозподільної системи ( копію Типового договору про надання населенню послуг з газопостачання, що підтверджує даний факт додано по позовної заяви); 2. часткова оплата рахунків за послуги з розподілу природного газу. Внаслідок систематичного нехтування боржником [PERSON] своїх обов`язків щодо повної та своєчасної оплати послуг з розподілу природного газу утворилася заборгованість за період з 01.06.2021 року по 31.08.2022 року, яка складає 4128,20 грн., та не погашена станом на момент подання позовної заяви до суду, що підтверджується Довідкою про розрахунок заборгованості за послуги розподілу природного газу перед АТ « Харківгаз», тому позивач просить суд стягнути з [PERSON] на користь АТ « Харківгаз» вартість послуги з розподілу природного газу, та судовий збір в розмірі 2\~481 ( дві тисячі чотириста вісімдесят одну) грн. 00 коп. Ухвалою Зачепилівського районного суду Харківської області від 20.09.2023 за клопотанням представника відповідача адвоката Прасолова І.В. по справі було призначено судово- почеркознавчу експертизу з метою визначення достовірності підпису відповідача [PERSON] у заяві приєднання до умов договору розподілу природного газу ( для пробутого споживача) від 01.03.2016 року, та витребування у позивача оригіналу вищевказаної заяви- приєднання до умов договору розподілу природного газу, на вирішення питання якої поставити наступні питання: - Чи виконано підпис від імені [PERSON] у заяві приєднанні до умов договору розподілу природного газу ( для побутового споживача) від 01.03.2016 року особисто [PERSON] ? До суду надійшов висновок експерта № 24136 за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи у цивільній справі № 952/505/22 згідно якого: -підпис від\~імені [PERSON] \~у заяві\~ приєднанні\~до умов\~договору розподілу\~природного газу\~(\~для побутового\~споживача)\~від 01.03.2016\~(\~а.с.\~112),\~на лицьовій\~стороні аркуша\~документа,\~в графі\~« Відмітка\~про підписання\~Споживачем цієї\~заяви приєднання\~:»,\~в рядку\~« (\~особистий підпис)»,\~-\~ виконано не [PERSON] . В судовому засіданні представник позивача АТ « Харківгаз» Бєловол О.О. позовні вимоги підтримала та просила задовольнити в повному обсязі. В судовому засіданні представник відповідача адвокат Турчак М.В. заперечувала проти позовних вимог АТ «Харківгаз» до [PERSON] про стягнення заборгованості за послуги з розподілу природного газу та просила суд в задоволенні позову відмовити в повному обсязі, так як відповідач по справі не підписував заяву приєднання до умов договору розподілу природного газу від 01.03.2016 року, що підтверджується висновком експерта № 24136 за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи у цивільній справі № 952/505/22. Суд, заслухавши пояснення сторін, які беруть участь у справі, дослідивши матеріали справи вважає, що позовна заява АТ « Харківгаз» не підлягає задоволенню, виходячи із наступного. Відповідно до\~ст. 2 ЦПК України\~завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Частиною 3 статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин ( фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Згідно вимог статті 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтвердженні певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно до статті 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Стаття 80 ЦПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Статтею 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупністю таких умов:1). для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2). Сторонами ( стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумнів щодо їх правильності. \~ \~ \~ Для\~виявлення факту\~автентичності підпису\~відповідача [PERSON] \~по справі\~на заяві\~ приєднанні\~до умов\~договору розподілу\~природного газу\~від 01.03.2016\~року судом\~за клопотанням\~представника відповідача\~призначена \~судово-\~почеркознавча експертиза\~ з\~метою визначення\~достовірності підпису\~відповідача [PERSON] \~у заяві\~ приєднання\~до умов\~договору розподілу\~природного газу\~(\~для пробутого\~споживача)\~від 01.03.2016\~року якою\~встановлено,\~що підпис\~від імені\~ [PERSON] у\~заяві \~приєднанні до\~умов договору\~розподілу природного\~газу (\~для побутового\~споживача)\~від 01.03.2016\~(\~а.с.\~112),\~на лицьовій\~стороні аркуша\~документа,\~в графі\~« Відмітка\~про підписання\~Споживачем цієї\~заяви приєднання\~:»,\~в рядку\~« (\~особистий підпис)»,\~-\~ виконано не [PERSON] . Відмовляючи в задоволенні позовних вимог АТ « Харківгаз» суд виходить з того, що в судовому засіданні факту достовірності підпису відповідача [PERSON] у заяві приєднання до умов договору розподілу природного газу ( для пробутого споживача) від 01.03.2016 року не встановлено, що підтверджується висновком експерта № 24136 за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи, а позивачем не доведено зворотнього, тому суд вважає, що позивач не довів свої позовні вимоги. Враховуючи вищевикладене суд дійшов обґрунтованого висновку, що підстави для задоволення позову АТ «Харківгаз» до [PERSON] про стягнення заборгованості за послуги з розподілу природного газу відсутні. Європейський суд з прав людини вказав що пункт 1\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Згідно з вимогами ч.ч.1, 2\~ст.141 ЦПК України\~судовий збір та інші судові витрати, пов`язані із розглядом справи, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача.

Outcome: dismissed