Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-04 00:00:00

В квітні 2023 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла зазначена позовна заява, в якій позивач просить встановити факт, що має юридичне значення, а саме факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу з [PERSON] . Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 02 травня 2023 року в справі було відкрито загальне позовне провадження (а.с.36). Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 01 червня 2023 року задоволено клопотання позивача і витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Коберської О.Ю. завірену копію спадкової справи №41 після смерті [PERSON] (а.с.48). Матеріали спадкової справи надійшли до суду 02.08.2023р. (а.с.73-85). Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 29 серпня 2023 року справу передано за підсудністю до Святошинського районного суду міста Києва (а.с. 89-92). Матеріали справи до Святошинського районного суду міста Києва надійшли 19 жовтня 2023 року, 09 листопада 2023 року, здійснено автоматизований розподіл судової справи між суддями, визначено головуючого по справі Бабич Н.Д. (а.с. 98, 104-105). В обґрунтування позову позивач вказує, що після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді квартири [ADDRESS] . Оскільки Позивач проживав зі спадкодавицею однією сім`єю, то з метою отримання свідоцтва про право на спадщину звернувся до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Під час оформлення спадкової справи нотаріус повідомив позивача про те, що він не вважається спадкоємцем першої черги, оскільки шлюб між ним і [PERSON] органами РАЦС зареєстровано не було. Одночасно нотаріус роз`яснив, що оскільки позивач проживав з [PERSON] більше 5 років до часу відкриття спадщини, то вважається спадкоємцем четвертої черги за умови документального підтвердження даного факту судовим рішенням. Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 09 листопада 2023 року справу прийнято до провадження та призначено підготовче засідання (а.с. 106). Протокольною ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 05.12.2023 задоволено клопотання представника позивача про виклик свідків (а.с.109-110). . Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 05 грудня 2023 року закрито підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду по суті (а.с. 111). В судовому засіданні представник позивача позов підтримав і просив задовольнити із заявлених в ньому підстав. Відповідач в судове засідання не з`явився, свого представника не направив, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. До суду 02.06.2023 направив відзив, яким просив відмовити в задоволенні позову через його недоведеність і просив слухати справу за своєї відсутності (а.с. 55-58). Позивач скористався своїм правом на подання відповіді на відзив (а.с.62-63). Відповідач правом на подання заперечень не скористався. Суд, заслухавши пояснення представника позивача, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , про що Київським відділом державної реєстрації смерті складено актовий запис про смерть №19435 від 15.10.2022 року (а.с. 76). Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається з квартири [ADDRESS] . Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Коберською Оленою Юріївною до майна померлої було заведено спадкову справу №41 згідно поданої позивачем 30.12.2022р. заяви про прийняття спадщини (а.с.75). Як вбачається з матеріалів спадкової справи, інших осіб, які б прийняли спадщину шляхом подання заяви або в силу частини 3 статті 1268 ЦК України - немає. За життя Спадкодавець заповіту не склала. Інших спадкоємців після смерті спадкодавця судом не встановлено (а.с.77). Листом від 23.01.2023 року №13/02-14 нотаріус відмовив [PERSON] в оформленні спадкових прав, при цьому зазначив, що позивачем не надано документів, які підтверджують родинні відносини спадкоємця (Позивача) із померлою, а також документів, що підтверджують встановлення факту проживання спадкоємця зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. Визначення родинних відносин з померлою є необхідною умовою для видачі свідоцтва про право на спадщину за законом. Факт проживання однією сім`єю позивача і спадкодавця підтверджується наступним. Згідно заявки до ТОВ «Інтелеком-С» на підключення телебачення № 3994 від 21.06.2016 року, позивач замовляв і оплачував послугу телебачення за місцем проживання померлої [PERSON] (а.с. 11-12). Згідно акту №КЕМ А001242 від 28.08.2022 року, складеного ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», позивач здійснював заміну лічильника електроенергії у належній спадкодавцю квартирі (а.с.13). Згідно доданих до позовної заяви рахунків на оплату комунальних послуг та відповідних їм банківських квитанцій на належну спадкодавцю квартиру, оплату за спожиті послуги здійснювали як спадкодавець так і позивач (а.с. 23-32, 123-124). Згідно договору від 30.03.2023 року №30-03.2023, додатку до нього, квитанцій від 01.10.2022 року №54, від 17.04.2023 року №47, від 20.03.2023 року позивач здійснив поховання спадкодавця, оплатив організацію ритуальних процедур (урна для поховання, вінки, рушники, та ін.) (а.с.18-21). Окрім того, Позивач за власний кошт оплатив встановлення пам`ятника [PERSON] .. Оцінивши долучені до позову фотознімки та листування позивача зі спадкодавцем суд приходить до переконання про наявність притаманних подружжю відносин, взаємоповаги, та любові (а.с. 14-17, 22). Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що є сусідом [PERSON] . Знайомий з нею з 2015 року. Окрім того, вони разом з [PERSON] регулярно відвідував церковні зібрання. Суду пояснив, що восени 2015 року [PERSON] познайомила його з позивачем. Він, [PERSON] та [PERSON] по вихідним і святам регулярно відвідували церкву, після відвідин часто збиралися у нього або у [PERSON] на обід. На питання суду пояснив, що особисто з весни 2016 року неодноразово бачив позивача у квартирі [PERSON] , там же знаходилися його речі. Вказав, що бував в гостях у позивача і спадкодавця один-два рази на місяць, мав з ними дружні відносини. Зазначив, що [PERSON] , серед іншого, виконав ремонтні роботи у квартирі [PERSON] : міняв кахель на балконі, займався сантехнікою, ремонтував меблі. Вказує, що позивач і спадкодавець в його присутності завжди були разом, вели себе як подружжя. Позивач дуже переживав смерть [PERSON] . Щодо джерел доходів сім`ї повідомив, що позивач працював, [PERSON] була на пенсії, вони мали спільний бюджет та вели спільне господарство. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що є сусідкою [PERSON] . Знайома з нею з 2014 року. Часто бувала у неї в гостях, окрім того разом з нею відвідувала недільний клуб книголюбів. Зазначила, що в середині 2015 року [PERSON] познайомила її з [PERSON] . Навесні 2016 року [PERSON] отримала перелом ноги, позивач переїхав до неї, здійснював її догляд. Після цього він залишився жити з [PERSON] . На питання суду підтвердила, що [PERSON] та позивач вели спільне господарство, останній багато робив по дому, оплачував комунальні послуги, виконав дрібний ремонт в квартирі. На уточнююче питання підтвердила, що в квартирі Спадкодавця знаходились речі позивача. Окрім того, зазначила, що позивач і [PERSON] жили як подружжя, мали спільний бюджет. Сімейний бюджет, як повідомляла їй [PERSON] складався з її пенсії і доходу позивача. Частиною другою ст. 256 ЦПК України визначено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Згідно ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Ст. 1258 ЦК України визначено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від прийняття, крім випадків, встановлених ст. 1259 цього Кодексу. Згідно ст. 1264 ЦК України, у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. Згідно ст. 80 ЦПК України питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно ст. 89 ЦПК України Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Як неодноразово вказував Верховний Суд у своїх правових висновках, зокрема в постанові від 26 квітня 2023 року у справі №388/1430/21, предметом доказування у справах про встановлення факту проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу є факти спільного проживання, ведення спільного господарства, наявності у сторін спільного бюджету, проведення спільних витрат, придбання майна в інтересах сім`ї, наявності між сторонами взаємних прав та обов`язків, притаманних подружжю. Оцінивши належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності наявних у справі доказів, в розумінні ст. 76-81 ЦПК України, обставини справи, на які позивач посилався як на підставу своїх вимог, суд приходить до переконання, що він довів факт проживання однією сім`єю з [PERSON] понад п`ять років до відкриття спадщини, що свідчить про обґрунтованість заявлених вимог і необхідність їх задоволення. Згідно поданої Позивачем заяви, останній не претендує на компенсацію судових витрат і просить з Київської міської ради їх не стягувати. На підставі викладеного,

Outcome: approved