Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-28 00:00:00

25 січня 2024 року до Суворовського районного суду м. Одеси надійшла заява [PERSON] , від імені якої діє представник - адвокат Карпенко О.П., заінтересовані особи: [PERSON] і [PERSON] , в якій заявниця просить встановити факт належності їй, як співвласнику, свідоцтва про право власності на житло від 22 вересня 1995 року, виданого Управління житлово-комунального господарства виконкому Одеської міської ради на підставі розпорядження від 22 вересня 1995 року № 66329, зареєстрованого і записаного у реєстрову книгу за № 12-7281 на квартиру за адресою: [ADDRESS] , на ім`я [PERSON] у зв`язку із допущеною помилкою у написанні її ім`я, яка за паспортом громадянина України є « [PERSON] ». 29 січня 2024 року у справі відкрито провадження та призначено судовий розгляд. Заявниця у судове засідання не з`явилася, в матеріалах справи є заява її представника - адвоката Карпенка О.П. про підтримання заявлених вимог та розгляд справи у їх відсутності. Заінтересовані особи [PERSON] і [PERSON] у судове засідання також не з`явилися, надали суду заяви про розгляд справи у їх відсутності та підтвердили викладені [PERSON] у заяві обставини. У зв`язку з тим, що розгляд справи відбувався за відсутності сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. За змістом норми ч.6 ст.259 ЦПК України складання повного рішення (постанови) суду може бути відкладено на строк не більш як десять днів, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження - не більш як п`ять днів з дня закінчення розгляду справи. За нормами ч.5 ст.268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що заява підлягає задоволенню з огляду на таке. Письмовими матеріалами встановлено, що [PERSON] у 1995 році у складі сім`ї Баштанар брала участь у приватизації квартири за адресою: [ADDRESS] . Свідоцтво про народження заявниці, видане відділом РАЦС Суворовського районного виконавчого комітету м. Одеси 11 липня 1989 року, складене російською мовою, відповідно до якого ім`я заявниці зазначено - « [PERSON] ». На підставі заяви наймача квартири - [PERSON] та довідки про склад сім`ї наймача і займані ними приміщення видано розпорядження органу приватизації № 66329 від 22 вересня 1995 року про передачу квартири за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 62,5 кв.м у спільну часткову власність наймачу [PERSON] та членам її сім`ї: [PERSON] та [PERSON] у рівних частках відповідно до Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду». На час приватизації заявниці було 6 років і вона була документована лише свідоцтвом про народження, в якому її прізвище, ім`я та по батькові записано лише російською мовою - « [PERSON] ». В той же час заява наймача на приватизацію житла та довідка про склад сім`ї наймача ізольованої квартири були сформовані та підписані керівником по обслуговуванню житла та паспортистом української мовою, де ім`я заявниці зазначено українською мовою - « [PERSON] ». 22 вересня 1995 року Управління житлово-комунального господарства виконкому Одеської міської ради видало свідоцтво про право спільної часткової власності на квартиру [ADDRESS] , загальною площею 62,5 кв.м на ім`я [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] у рівних частках. У 2006 році при отриманні паспорта громадянина України ім`я заявниці українською мовою зазначається як « [PERSON] ». 06 грудня 2012 року [PERSON] укладала шлюб з [PERSON] та після державної реєстрації шлюбу змінює прізвище на « [PERSON] ». У зв`язку з цим 29 грудня 2012 року Суворовський РВ у м. Одесі ГУДМС України в Одеській області видав заявниці паспорт громадянина України серії [NUMBER] , де її ім`я українською мовою зазначено як « [PERSON] ». Заявниця з 14 червня 2006 року була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] , про що свідчить відмітка у паспорті. У листопаді 2021 року знялася з реєстрації, а з 16 жовтня 2023 року знову зареєструвала своє місце проживання за вказаною адресою. Заінтересована особа [PERSON] у своїх письмових поясненнях підтвердила, що заявниця є її донькою, яка, як член сім`ї [PERSON] , брала участь у приватизації квартири за адресою: [ADDRESS] , однак під час перекладу ім`я з російської виникли розбіжності із ім`ям, вказаним у її паспорті. У своїх письмових поясненнях заінтересована особа [PERSON] , яка є рідною сестрою заявниці, також підтверджує ці обставини. Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті Пунктом 11 ст. 8 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» передбачено, що всі спірні питання, що стосуються приватизації житла вирішуються у судовому порядку. Як роз`яснив Пленуму Верховного Суду України в п.1,12 постанови від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику про справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. При розгляді справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення. Відповідно до вимог ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Оцінивши надані докази в сукупності судом встановлено, що вказані розбіжності в написанні імені заявниці виникли під час його перекладу з російської на українську мову, суперечності в документах перешкоджають заявниці розпорядитися належною їй частиною квартири. Виправити технічну описку в приватизаційних документах в позасудовому порядку неможливо, так як заява наймача на приватизацію житла та довідка про склад сім`ї наймача ізольованої квартири були сформовані та підписані керівником по обслуговуванню житла та паспортистом, де ім`я заявниці було зазначено українською мовою як « [PERSON] », внаслідок чого Департаментом міського господарства Одеської міської ради рекомендовано заявниці звернутися до суду. За таких обставин, суд дійшов висновку про обгрунтованість заяви, оскільки факт який просить встановити заявниця знайшов своє підтвердження .

Outcome: approved