Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-07 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду із позовною заявою до Гніванської міської ради про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Обгрунтовуючи подану позовну заяву посилався на те, що [INFO] помер його батько [PERSON] , якому на праві власності належала квартира [ADDRESS] . Його батько був зареєстрований у вказаній квартирі, але проживав останніх 23 роки однією сім`єю з його матір"ю [PERSON] , яка на його спадкове майно не претендує. Після смерті батька у квітні 2023 року він усно звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, на що нотаріус повідомив йому, що законом встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини. Також нотаріус роз`яснила йому, що постановою КМУ від 28 лютого 2022 року № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану" передбачено, що перебіг такого строку зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Тому у зв`язку із зайнятістю нотаріуса він може звернутися до нього пізніше, приблизно у вересні місяці. При цьому нотаріус роз`яснила йому, що з 19 червня 2023 року строки на прийняття спадщини в Україні повертаються до довоєнних норм. Він вирахував цей строк через 10 місяців з дня смерті батька, тобто відкриття спадщини і визначив останній день для подання заяви нотаріусу 18 жовтня 2023 року. У цьому році він вступив на денну форму навчання до університету в м.Києві і мав можливість приїхати до смт Тиврів лише у жовтні 2023 року. 16 жовтня 2023 року він повторно звернувся до нотаріуса, однак нотаріус повідомив йому про те, що він пропустив строк звернення із відповідною заявою. У зв`язку з наведеним просить суд визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька - [PERSON] , тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою Тиврівського районного суду Вінницької області від 13 грудня 2023 року відкрито провадження у даній справі та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Тиврівського районного суду Вінницької області від 31 січня 2024 року залучено до участі у даній справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача доньку померлого [PERSON] - [PERSON] . Ухвалою Тиврівського районного суду Вінницької області від 21 лютого 2024 року закрито підготовче провадження у даній справі і призначено справу до розгляду. На розгляд справи позивач [PERSON] та його представник [PERSON] не з`явилися, надавши суду письмові заяви про розгляд справи в їх відсутність, в яких підтримали позовні вимоги та просили суд їх задовольнити. Представник відповідача на розгляд справи до суду не з"явився, надавши суду письмову заяву про розгляд справи в його відсутність, в якій позовні вимоги не визнав та повідомив, що у померлого [PERSON] є рідна дочка [PERSON] . В подальшому надав суду заяву, в якій визнав позовні вимоги. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - [PERSON] на розгляд справи до суду не з"явилася, надавши суду письмову заяву про розгляд справи в її відсутність. Також надала суду письмові пояснення, в яких не заперечувала проти задоволення позовних вимог [PERSON] . Вона є рідною сестрою позивача, вони перебувають у теплих, довірливих відносинах, спору щодо майна, в тому числі щодо квартири [ADDRESS] між ними не має. Батько ще за життя визначив, що вказана квартира буде належати його сину - [PERSON] , тому вона ніколи не претендувала на неї. До нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті батька вона не зверталася та не має такого наміру. Дослідивши письмові докази, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] . Зі свідоцтва про народження позивача [PERSON] вбачається, що в графі "Мати" вказана [PERSON] , в графі "Батько" - [PERSON] . Померлому на праві власності належить квартира [ADDRESS] . Як вбачається з акту обстеження матеріально-побутових умов від 22 листопада 2023 року в період з 2000 року по день смерті [PERSON] - [INFO] з ним разом в [ADDRESS] проживали однією сім`єю [PERSON] та [PERSON] , вели спільне господарство. Згідно повідомлення нотаріуса Тиврівської державної нотаріальної контори від 22 лютого 2024 року № 157/01-16, спадкова справа після смерті [PERSON] , померлого [INFO] не заводилася. Відповідно до інформаційних довідок нотаріуса від 29 лютого 2024 року заповіти/спадкові договори відсутні. Спадкові справи та свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] не видавалися. Відповідно до положень ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (ч.ч. 1, 2 ст. 1223 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Положенням ч. 1 ст. 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Особливості спадкування під час воєнного стану, на сьогодні, регулюється постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 року № 164. Окрім того, Наказом Міністерства юстиції України «Про затвердження змін до деяких нормативно-правових актів у сфері нотаріату» від 11.03.2022 року № 1118/5, що набрав чинності 19.03.2022 року, були внесені зміни в Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5. Указом Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. Пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» зі змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2023 року №480 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо діяльності нотаріусів та функціонування єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції, в умовах воєнного стану» установлено, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. 24 червня 2022 року постановою Кабінету Міністрів України №719 від 24.06.2022 року внесено зміни до п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року №164 та встановлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Позивач, звертаючись до суду із позовом, серед причин пропуску строку для прийняття спадщини вказує на помилковість при обрахунку строку для подання заяви про прийняття спадщини після роз`яснення йому нотаріусом такого строку та те, що він навчався у місті Києві і приїхав до нотаріуса лише у жовтні 2023 року. Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 30.01.2020 №487/2375/18, від 17.02.2020 №357/732/19, від 27.02.2020 у справі №419/3788/17, від 21.05.2020 у справі №404/251/17 судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Верховний Суд у постанові від 25.01.2023 року у справі № 676/47/21 дійшов висновку, що законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як "зупинення перебігу строку на прийняття спадщини" та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини, а пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану" суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню. Згідно з п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Законодавство України не містить вичерпного переліку поважних причин пропуску строку на прийняття спадщини, а також чітко не вказує які причини є поважними. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд дослідив поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, які пов`язані з об`єктивними факторами для спадкоємця щодо неможливості вчинення цих дій. Враховуючи викладене, обставини справи та норми права, що регулюють спірні правовідносини, введення в країні воєнного стану та зміни в законодавстві, пов`язані з прийняттям спадщини, молодий вік позивача - сина померлого [PERSON] , незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви до суду, беручи до уваги, що спадщина після смерті [PERSON] на час розгляду справи ніким не прийнята, відумерлою у встановленому законом порядку не визнана, його сестра [PERSON] не заперечує проти надання йому додаткового строку для подання відповідної заяви, інші спадкоємці відсутні, встановлення додаткового строку для прийняття спадщини є єдиним шляхом отримання спадкового майна, суд вважає що визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини не порушить прав та інтересів інших осіб, тому приходить до висновку про задоволення позовних вимог.

Outcome: approved