Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-12 00:00:00

Представник [PERSON] адвокат Шумило Н.М. звернулася до суду в порядку цивільного судочинства з позовом, в якому просить визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , три місяці, після набрання рішення суду законної сили. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] померла [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне її майно, а саме на 1/3 частину квартири [ADDRESS] . Спадкоємцем майна покійної є її донька [PERSON] . Через російську агресію на території України, 23.03.2022 року позивач з трьома малолітніми дітьми виїхали за межі України. За межами України позивач перебувала з дітьми до вересня 2023 року. Повернувшись на територію України, позивачка 03.10.2023 року звернулася до приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Леончук І.Б. та подала документи для відкриття спадкової справи після смерті матері для подальшого оформлення спадкових прав на майно померлої. Постановою приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Леончук І.Б. від 03.10.2023 року №62/02-14 позивачу було відмовлено у відкриті спадкової справи. Як підставу для винесення постанови нотаріусом було зазначено, що позивачем було пропущено встановлений законодавством шестимісячний строк з дня відкриття спадщини для її прийняття. Дійсно, як стверджується письмовими доказами по справі, мати позивача померла [INFO] , коли позивач перебувала за кордоном, відповідно строк для відкриття спадщини минув у вересні 2022 року, а тому вона з поважних причин пропустила строк на прийняття спадщини. Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 09.10.2023 року відкрито провадження у цивільній справі в порядку спадкування за правилами загального позовного провадження та витребувано докази у справі (а.с. 30). Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 31.01.2024 року залучено до участі у справі [PERSON] в якості співвідповідача (а.с. 74). У судове засідання позивачка та її представник не з`явилися, представник позивача подала до суду письмову заяву розгляд справи у їхній відсутності. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити (а.с. 85). Представник Глевахівської селищної ради в судове засідання не з`явився, подав до суду письмову заяву у якій просить розгляд справи проводити у їх відсутності (а.с. 49). [PERSON] , в підготовче судове засідання не з`явилася, направила до суду клопотання про слухання справи у її відсутності, позов визнала у повному обсязі, проти його задоволення не заперечувала (а.с. 81-84). Інших заяв та клопотань до суду не надходило. Відповідно до ч. 3 ст. 200, ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову на підготовчому судовому засіданні, та відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами. Дослідивши матеріали справи, матеріали цивільної справи всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору. Згідно зі ст.ст. 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 05.04.2022 року (а.с. 6). Як вбачається із копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , [INFO] народилася [PERSON] , батьками, якої є батько [PERSON] та мати [PERSON] (а.с.8). Відповідно до копії свідоцтва про одруження серії [NUMBER] від 08.05.2010 року [PERSON] уклав шлюб з [PERSON] , після одруження вона змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с. 9). Відповідно до Постанови приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Київської області Леончук І.Б. від 03.10.2023 року, [PERSON] відмовлено у відкритті спадкової справи у зв`язку із пропущенням строку для прийняття спадщини, при таких обставинах відкрити спадкову справу неможливо (а.с. 24). Як вбачається із спадкової справи № 21/2023 із заявою про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] звернулися [PERSON] та [PERSON] , яка в заяві зазначила, що спадщину у встановлений законом строк не прийняла свідомо і на спадщину не претендує (а.с. 53-66). Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні (частини 1-5 статті 263 ЦПК України). Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст.81 ЦПК України). Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272\~ЦК\~України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272\~ЦК\~України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. [PERSON] є спадкоємцем за законом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] позивачка не звернулася своєчасно до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки 24 лютого 2022 року почалося російське вторгнення в Україну тому вона змушена була виїхати, по поверненню вона одразу звернулася із заявою про прийняття спадщини. Зворотного по справі не доведено. Так, указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який продовжувався відповідними указами Президента України та діє на даний час. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій Суд дослідивши всі обставини справи, оцінивши в силу положення ст. 81 ЦПК України докази дійшов висновку, що [PERSON] з поважних причин пропустила строк прийняття спадщини, оскільки у зв`язку із введення воєнного стану в Україні, вимушена була для збереження життя виїхати до іншого місця проживання за кордон, що відповідно до частини третьої статті 1272\~ЦК\~України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, який не може перевищувати двох місяців. На підставі викладеного та

Outcome: partial