Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-03 00:00:00

Головне управління Державної податкової служби у Запорізькій області (далі - заявник, ГУ ДПС у Запорізькій області), заінтересована особа: [PERSON] (далі - особа, щодо якої вимагається розкриття банківської таємниці, [PERSON] ), Публічного акціонерного товариства «Акціонерного комерційний банк «Індустріалбанк» (далі - обслуговуючий банк, ПАТ «АКБ «Індустріалбанк»), звернулося до Печерського районного суд м. Києва із заявою про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, в якій просить суд зобов`язати ПАТ «АКБ «Індустріалбанк» надати ГУ ДПС у Запорізькій області інформацію, що містить банківську таємницю, про обсяг та рух коштів по рахунках платника податків фізичної особи [PERSON] по рахунках № [NUMBER] , № [NUMBER] , № [NUMBER] за період часу з 01.01.2017 року по дату закриття рахунків із зазначенням дати проведення операцій, суми платежів, призначення платежів, найменування, кодів ЄДРПОУ В обґрунтування заяви ГУ ДПС у Запорізькій області зазначає, що заявником проведено аналіз фінансово-господарської діяльності платника податків [PERSON] , за результатами якого встановлено, що відповідно до відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків ДПС України про суми виплачених доходів по ознаці «157» (дохід, виплачений самозайнятій особі) за 2018 рік, сума виплаченого доходу платника податків [PERSON] склала 558 019,00 грн., проте останньою до контролюючого органу надано податкову декларацію платника єдиного податку за 2018 рік із задекларованою сумою доходу у розмірі 546 236,00 грн., відтак розбіжність складає 11 783,00 грн. У зв`язку із виявленою розбіжністю, ГУ ДПС у Запорізькій області за місцем реєстрації платника податків було направлено запит від 19.07.2019 року за вих. № 12377/14/08-01-49-07 про надання пояснень та документального підтвердження, відповіді на який отримано не було. Разом з тим, 21.05.2020 року заявником від державного реєстратора отримано інформацію про припинення підприємницької діяльності платника податків [PERSON] . Так, відповідно до пп. 20.1.2 п. 20.1 ст. 20, 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, п. 75.1 ст. 75, 78.1.7 п. 78 ст. 78, п. 52-2, 69.2 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідних положень Податкового кодексу України (далі - ПК України), п. 2 ч. 1 ст. 13 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», на підставі наказу ГУ ДПС у Запорізькій області від 16.03.2023 року № 303-п, направлень від 27.03.2023 року № № 534, 535, з 27.03.2023 року повинна була розпочатися документальна позапланова виїзна перевірка платника податків [PERSON] . 27.03.2023 року фахівцями ГУ ДПС у Запорізькій області було здійснено вихід за податковою адресою [PERSON] : [ADDRESS] , під час якого було встановлено, що остання за податковою адресою відсутня, про що складено акт від 27.03.2023 року № 317/08-01-24-06/[NUMBER] про неможливість проведення документальної позапланової виїзної перевірки платника податків [PERSON] у зв`язку з відсутністю платника податків за податковою адресою. 29.03.2023 року ГУ ДПС у Запорізькій області направлено запит за вих. № 2976/5/8-01-24-07-09 до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області про встановлення місцезнаходження платника податків за податковою адресою та 19.04.2023 року запит за вих. № 3513/5/08-01-24-07-09 до Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради про реєстрацію місця проживання платника податків. Згідно інформаційних даних АІС «Податковий блок», платник податків [PERSON] для проведення розрахункових операції використовувала рахунки № [NUMBER] , № [NUMBER] , № [NUMBER] , відкриті в ПАТ «АКБ «Індустріалбанк». Зазначає, що інформація про рух коштів по розрахунковому рахунку платника податків [PERSON] надасть змогу належним чином виконати покладені на ГУ ДПС у Запорізькій області повноваження, зокрема, розпочати проведення документальної позапланової виїзної перевірки з метою здійснення контролю за додержанням податкового, валютного та іншого законодавства, тому просить заяву задовольнити. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.06.2023 року, справу було передано судді Печерського районного суду м. Києва Григоренко І.В. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 29.06.2023 року в порядку окремого провадження відкрито провадження у цивільній справі за заявою Головного управління Державної податкової служби у Запорізькій області, за участю особи, щодо якої вимагається розкриття банківської таємниці, [PERSON] , обслуговуючого банку - Публічного акціонерного товариства «Акціонерний Комерційний Банк «Індустріалбанк», про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, та судове засідання призначено на 07.09.2023 року. 07.09.2023 року справу знято зі складу, у зв`язку із перебуванням головуючого судді у відпустці, судове засідання призначено на 31.10.2023 року. 31.08.2023 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника заявника надійшла заява про проведення судового засідання, призначеного на 07.09.2023 року, в режимі відеоконференції, яку було зареєстровано за вх. № 119610 від 31.08.2023 року та 12.09.2023 року передано судді Григоренко І.В. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 12.09.2023 року заяву представника заявника про проведення судового засідання у цивільній справі за заявою ГУ ДПС у Запорізькій області за участю заінтересованих осіб: Публічного акціонерного товариства «Акціонерного комерційний банк «Індустріалбанк», [PERSON] , про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, у режимі відеоконференції залишено без розгляду. 12.10.2023 року з використанням системи «Електронний суд» на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника заявника надійшла заява про проведення судового засідання, призначеного на 31.10.2023 року, в режимі відеоконференції, яку 16.10.2023 року передано судді Григоренко І.В. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 16.10.2023 року у задоволенні заяви представника заявника про проведення судового засідання у цивільній справі за заявою ГУ ДПС у Запорізькій області за участю заінтересованих осіб: Публічного акціонерного товариства «Акціонерного комерційний банк «Індустріалбанк», [PERSON] , про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, у режимі відеоконференції відмовлено. 18.10.2023 року з використанням системи «Електронний суд» на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника ПАТ «АКБ «Індустріалбанк» надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності представника обслуговуючого банку. 26.10.2023 року з використанням системи «Електронний суд» на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника заявника надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 31.10.2023 року у зв`язку із задоволенням клопотання представника заявника, на підставі п. 2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, розгляд справи було відкладено до 12.12.2023 року. 12.12.2023 року справу знято зі складу, у зв`язку із перебуванням головуючого судді у відпустці, судове засідання призначено на 16.01.2024 року. 16.01.2024 року справу знято зі складу, у зв`язку із зайнятістю головуючого судді у розгляді клопотань органів досудового розслідування, та судове засідання призначено на 04.03.2024 року. 09.01.2024 року з використанням системи «Електронний суд» на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника ПАТ «АКБ «Індустріалбанк» надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності представника обслуговуючого банку, яке 24.01.2024 року передано судді Григоренко І.В. 01.02.2024 року з використанням системи «Електронний суд» на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника ПАТ «АКБ «Індустріалбанк» надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності представника обслуговуючого банку, яке 09.02.2024 року передано судді Григоренко І.В. В судове засідання 04.03.2024 року з`явилася представник заявника. Представник банку та особа, щодо якої вимагається розкриття банківської таємниці, в судове засіданні 04.03.2024 року не з`явилися, про дату, час та місце повідомлені належним чином, в тому числі, з використанням засобів мобільного зв`язку, електронною поштою. Представник ПАТ «АКБ «Індустріалбанк» у клопотанні від 01.02.2024 року просив розглядати справу за відсутності представника обслуговуючого банку. Оскільки, згідно з ч. 2 ст. 349 ЦПК України, неявка в судове засідання без поважних причин заявника та (або) особи, щодо якої вимагається розкриття банківської таємниці, чи їх представників або представника банку не перешкоджає розгляду справи, якщо суд не визнав їхню участь обов`язковою, суд дійшов висновку про розгляд справи за відсутності представника банку та особи, щодо якої вимагається розкриття банківської таємниці. Представник заявника в судовому засіданні 04.03.2024 року підтримала вимоги заяви з викладених у ній підстав та просила їх задовольнити. Вислухавши вступне слово представника заявника, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд вважає, що заява підлягає частковому задоволенню, з огляду на наступне. Суд встановив, що [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) зареєстрована Департаментом реєстраційних послуг Запорізької міської ради як фізична особа-підприємець 11.10.2013 та взята на облік як платник податків в ГУ ДПС у Запорізькій області, податкова адреса: [ADDRESS] (а. с. 5 - 6). 21.05.2020 року за № 21030060002077435 державним реєстратором здійснено державну реєстрацію припинення підприємницької діяльності фізичної особи-підприємця [PERSON] , проте, з податкового обліку останню не знято (а. с. 5 - 6). За положеннями пп. пп. 19-1.1.1, 19-1.1.2 п. 19-1.1. ст. 19-1 ПК України, контролюючі органи виконують, зокрема, такі функції: здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків; контролюють своєчасність подання платниками податків та платниками єдиного внеску передбаченої законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів), своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати податків, зборів, платежів. Як визначено у пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 ПК України, контролюючі органи мають право, зокрема, проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення; Аналогічне положення закріплене у п. 75.1. ст. 75 ПК України, відповідно до якого, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Відповідно до пп. 75.1.2. п. 75.1 ст. 75 ПК України, документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків. Документальна планова перевірка проводиться відповідно до плану-графіка перевірок. Не може бути предметом планової документальної перевірки питання дотримання платником податків принципу "витягнутої руки", крім випадків перевірки дотримання платником податків вимог підпунктів 140.5.4, 140.5.5-1, 140.5.6 пункту 140.5 статті 140 цього Кодексу. Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом. Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка. Згідно з пп. 78.1.7, п. 78.1. ст. 78 ПК України, документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав, зокрема, розпочато процедуру реорганізації юридичної особи (крім перетворення), припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця, закриття постійного представництва чи відокремленого підрозділу юридичної особи, в тому числі іноземної компанії, організації, порушено провадження у справі про визнання банкрутом платника податків або подано заяву про зняття з обліку платника податків. Відповідно до п. 78.4. ст. 78 ПК України, про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом. Право на проведення документальної позапланової перевірки платника податків надається лише у випадку, коли йому до початку проведення зазначеної перевірки вручено у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копію наказу про проведення документальної позапланової перевірки. Як визначено у ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно до наказу ГУ ДПС у Запорізькій області від 16.03.2023 року № 303-п було заплановано проведення документальної позапланової перевірки платника податків - фізичної особи [PERSON] за період діяльності з 01.01.2017 року по 21.05.2020 року з метою своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків, зборів, виконання вимог податкового, валютного та іншого законодавства, та за період діяльності з 11.10.2013 року по 21.05.2020 року з метою дотримання законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками та правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (а. с. 7). Згідно п. 81.1. ст. 81 ПК України, посадові особи контролюючого органу мають право приступити до проведення документальної виїзної перевірки, фактичної перевірки за наявності підстав для їх проведення, визначених цим Кодексом, та за умови пред`явлення або надіслання у випадках, визначених цим Кодексом, таких документів: направлення на проведення такої перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, реквізити наказу про проведення відповідної перевірки, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) або об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична), підстави, дата початку та тривалість перевірки, посада та прізвище посадової (службової) особи, яка проводитиме перевірку. Направлення на перевірку у такому випадку є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, що скріплений печаткою контролюючого органу; копії наказу про проведення перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) та у разі проведення перевірки в іншому місці - адреса об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична перевірка), підстави для проведення перевірки, визначені цим Кодексом, дата початку і тривалість перевірки, період діяльності, який буде перевірятися. Наказ про проведення перевірки є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу та скріплення печаткою контролюючого органу; службового посвідчення осіб (належним чином оформленого відповідним контролюючим органом документа, що засвідчує посадову (службову) особу), які зазначені в направленні на проведення перевірки. Для вручення наказу ГУ ДПС у Запорізькій області від 16.03.2023 року № 303-п та пред`явлення направлень на перевірку від 27.03.2023 року № № 534, 535 було здійснено вихід за податковою адресою [PERSON] : [ADDRESS] . При виході було встановлено, що [PERSON] відсутня за податковою адресою, про що ГУ ДПС у Запорізькій області складено акт від 27.03.2023 року № 317/08-01-24-06/[NUMBER] про неможливість проведення перевірки у зв`язку з відсутністю платника податків - фізичної особи за податковою адресою (а. с. 10). Як визначено у пп. 16.1.11 п. 16.1 ст. 16 ПК України, платник податків зобов`язаний, зокрема, повідомляти контролюючі органи про зміну місцезнаходження юридичної особи та зміну місця проживання фізичної особи - підприємця. Проте, [PERSON] про зміну місця проживання не повідомила. Для встановлення місцезнаходження платника податків ГУ ДПС у Запорізькій області направлено запит за вих. № 2976/5/8-01-24-07-09 до Головного управління Національної поліції у Запорізькій області про встановлення місцезнаходження платника податків за податковою адресою (а. с. 12 - 13). ГУ ДПС у Запорізькій області до Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради направлено запит за вих. № 3513/5/08-01-24-07-09 про надання відомостей щодо реєстрації місця проживання та інших персональних даних, що містяться в реєстрі територіальної громади/Єдиному державному демографічному реєстрі щодо [PERSON] (а. с. 14). На адресу платника податків [PERSON] ГУ ДПС у Запорізькій області направлялися запити від 19.07.2019 року за вих. № 12377/14/08-01-49-07 та від 05.01.2023 року за вих. № 294/6/08-01-24-07-09 про надання інформації та документального підтвердження, які залишилися без реагування (а. с. 15 - 21). Як визначено у пп. 16.1.7 п. 16.1 ст. 16 ПК України, платник податків зобов`язаний, зокрема, подавати контролюючим органам інформацію в порядку, у строки та в обсягах, встановлених податковим законодавством. Аналізуючи викладене суд вважає, що ГУ ДПС у Запорізькій області вчинило визначені законом дії для проведення документальної позапланової перевірки платника податків [PERSON] , однак проведення цієї перевірки було неможливими з незалежних він нього причин. Відповідно до інформаційних даних АІС «Податковий блок» платник податків - фізична особа [PERSON] для проведення розрахункових операції використовувала рахунки № [NUMBER] , № [NUMBER] , № [NUMBER] , відкриті в ПАТ «АКБ «Індустріалбанк» (а. с. 19). Відсутність інформації про обсяг та обіг коштів на банківських рахунках ФОП [PERSON] , а також відсутність інформації про контрагентів особи унеможливлює проведення документальної позапланової перевірки. Як визначено у ч. 1 ст. 1076 ЦК України банк гарантує таємницю банківського рахунка, операцій за рахунком і відомостей про клієнта. Відомості про операції та рахунки можуть бути надані тільки самим клієнтам або їхнім представникам. Іншим особам, у тому числі органам державної влади, їхнім посадовим і службовим особам, такі відомості можуть бути надані виключно у випадках та в порядку, встановлених законом про банки і банківську діяльність. Згідно ст. 60 Закону України «Про банки і банківську діяльність», інформація щодо діяльності та фінансового стану клієнта, яка стала відомою банку у процесі обслуговування клієнта та взаємовідносин з ним чи третім особам при наданні послуг банку, є банківською таємницею. Банківською таємницею, зокрема, є: 1) відомості про банківські рахунки клієнтів, у тому числі кореспондентські рахунки банків у Національному банку України; 2) операції, які були проведені на користь чи за дорученням клієнта, здійснені ним угоди; 3) фінансово-економічний стан клієнтів; 4) системи охорони банку та клієнтів; 5) інформація про організаційно-правову структуру юридичної особи - клієнта, її керівників, напрями діяльності; 6) відомості стосовно комерційної діяльності клієнтів чи комерційної таємниці, будь-якого проекту, винаходів, зразків продукції та інша комерційна інформація; 7) інформація щодо звітності по окремому банку, за винятком тієї, що підлягає опублікуванню; 8) коди, що використовуються банками для захисту інформації; 9) інформація про фізичну особу, яка має намір укласти договір про споживчий кредит, отримана під час оцінки її кредитоспроможності. Отже, відомості про банківські рахунки [PERSON] та відомості про обсяг та обіг коштів по рахунку у разі відкриття таких у ПАТ «АКБ «Індустріалбанк» є банківською таємницею. Порядок розкриття банківської таємниці визначений ст. 62 Закону України «Про банки і банківську діяльність». Цією нормою визначено коло осіб, на вимогу яких розкривається банківська таємниця, підстави її розкриття та обсяг інформації, яка надається. Виходячи зі змісту ч. 1 ст. 62 Закону, підставами для розкриття банками інформації, яка містить банківську таємницю, є: по-перше, письмовий запит або дозвіл власника інформації; по-друге, письмова вимога або рішення суду; по-третє, письмова вимога уповноважених державних органів, перелік яких визначено законом і є вичерпним. З аналізу зазначеної правової норми слідує, що на вимогу відповідних уповноважених державних органів банк вправі надати інформацію, яка містить банківську інформацію, у межах і обсягах, визначених цим та іншими законами, тобто банки надають обмежену законом інформацію. Згідно п. 5 глави 3 Правил зберігання, захисту, використання та розкриття банківської таємниці, затверджених постановою Правління Національного банку України від 14.07.2006 року № 267, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 03.08.2006 року за № 935/12809, банки зобов`язані виконувати рішення суду про розкриття інформації, що становить банківську таємницю, у порядку, установленому законодавством України. За рішенням суду про розкриття інформації, що становить банківську таємницю, банк розкриває інформацію в обсязі, визначеному рішенням суду. Відповідно до роз`яснень Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, у пункті 12 «Про судову практику в цивільних справах про розкриття банками інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб» № 10 від 30.09.2011 року, відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. У зв`язку із цим у разі, якщо підставою звернення до суду, зокрема, органу державної податкової служби із заявою про розкриття банківської таємниці, є дії порушника податкового законодавства і стосовно таких дій для цих органів відповідними спеціальними законами передбачений спосіб реагування, то суд не має підстав для задоволення заяви. Винятком є обґрунтовані посилання заявника на неможливість вчинення ним дій відповідно до способів реагування, передбачених зазначеними законами. Зокрема, це можуть бути обґрунтовані посилання з поданням відповідних доказів про те, що особа, щодо якої вимагається розкриття банківської таємниці, не знаходиться за місцем своєї реєстрації; підтверджена неможливість вручення повідомлення з копією наказу про проведення документальної перевірки тощо. Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 18.11.2019 року у справі № 752/19172/18 та від 28.05.2020 року у справі № 761/13288/19. Саме по собі неподання в установлений строк податкової декларації або їх розрахунків, необхідність перевірки достовірності, повноти нарахування та сплати усіх передбачених ПК України податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства тощо є підставою для ініціювання органами державної податкової служби перевірок згідно з процедурою, визначеною главою 8 ПК України. В цьому випадку розкриття банківської таємниці можливе в разі доведення органом державної податкової служби обставин, за яких перевірки є неможливими або є інша об`єктивна потреба в розкритті такої таємниці. Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 03.04.2019 року у справі № 761/43384/16-ц. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 4 ст. 263 ЦПК України). За таких обставин, суд вважає, що, оскільки ГУ ДПС у Запорізькій області вчинило визначені законом дії для проведення документальної позапланової перевірки, однак проведення цієї перевірки було неможливими з незалежних він нього причин, відтак заява ГУ ДПС у Запорізькій області про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю про обсяг та обіг коштів по рахункам платника податків фізичної особи [PERSON] , відкритих в ПАТ «АКБ «Індустріалбанк», є обґрунтованою, проте підлягає частковому задоволенню. Так, ГУ ДПС у Запорізькій області просить зобов`язати ПАТ «АКБ «Індустріалбанк» розкрити банківську таємницю про обсяг та обіг коштів по рахунках платника податків фізичної особи [PERSON] № [NUMBER] , № [NUMBER] , № [NUMBER] за період часу з 01.01.2017 року по дату закриття рахунків, проте позапланова документальна виїзна перевірка призначена наказом ГУ ДПС у Запорізькій області від 16.03.2023 року № 303-п за період часу з 01.01.2017 року по 21.05.2020. Отже, ГУ ДПС у Запорізькій області звернулося із заявою про розкриття інформації, що містить банківську таємницю, і поза межами визначеного перевіркою періоду. Аналізуючи викладене, суд вважає, що заява ГУ ДПС у Запорізькій області про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, щодо платника податків фізичної особи [PERSON] про обсяг та рух коштів по рахунках платника податків по рахунках № [NUMBER] , № [NUMBER] , відкритих в ПАТ «АКБ «Індустріалбанк», є обґрунтованою, проте підлягає частковому задоволенню, а саме, за період часу з 01.01.2017 року по 21.05.2020 року. Відповідно до ч. 3 ст. 350, п. 6 ч. 1 ст. 430 ЦПК України, суд допускає негайне виконання рішень у справах про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб. Враховуючи викладене,

Outcome: partial