Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-10 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача. 30.11.2018 [PERSON] замовив у ТОВ «Укрспецелектромонтаж» будівництво та монтаж комбікормового заводу для особистих потреб, оформивши відносини укладенням договору № б/н від 30.11.2018 року. За вказаним договором відповідач мав реконструювати будівлю та змонтувати в ній обладнання для виробництва комбікормів. На проведення вказаних робіт відповідачу виділялось 60 днів, але після сплати авансових платежів на загальну суму 136 000 гривень він так і не виконав зазначені роботи. Оскільки між сторонами наявні правовідносини, що регулюються Законом України «Про захист прав споживачів», позивач використовує своє право, як споживача, на звернення до суду за захистом своїх порушених прав щодо розірвання договору та стягнення з відповідача збитків в загальній сумі 759 308 гривень, що включають в себе 136 000 гривень сплаченого авансу, 18\~809 гривень вартості переданих товарно-матеріальних цінностей, 2\~499 гривень вартості переданого обладнання, 602\~000 гривень пеня за прострочення виконання зобов`язання (відповідно до п. 5 договору виконавець у разі порушення строків виконання робіт сплачує замовнику за кожен день прострочення пеню в розмірі 1 % від суми договору. На момент звернення до суду пройшло 350 днів з того дня, коли роботи мали бути закінчені). Стислий виклад заперечень відповідача. У наданому відзиві представник відповідача [PERSON] підтвердив факт укладання між сторонами договору на будівельно-монтажні роботи по об`єкту «Комбікормовий завод» за адресою: [ADDRESS] . Зазначив, що за умовами договору вбачались різні терміни початку робіт: - 60 робочих днів з моменту отримання авансу 10% попередня оплата; - п.2.1.4 Підрядник зобов`язаний почати виконання робіт не пізніше 3-х днів з моменту наявності у Підрядника необхідних матеріалів для виконання робіт та авансового платежу. Роботи мали виконуватись з матеріалів замовника, а передане виконавцю обладнання після виконання робіт, за згодою сторін, переходить у власність Підряднику, за рахунок оплати послуг. Фактично аванс був ним отриманий 30.11.2018, тому 60 робочих днів закінчується 15.04.2019 року (за умови надання Підряднику будівельних матеріалів та при відсутності форсмажорних обставин, до яких відноситься і наявність у Замовника матеріалів для виконання робіт). Фактично до кінця грудня 2018 року було виконано більше ніж 30 % об`єму робіт, а тому Замовник 29.12.2018 сплатив другу частину авансу. До кінця грудня ними ще були виконані роботи на загальну суму 91200 грн., що складає 53 відсотки від об`єму робіт, тому замовник повинен був сплатити окрім авансу 10 % ще 68800 грн., однак до кінця 2018 було сплачено лише 34400 грн. Інша частина не була сплачена, так як у Замовника не було грошових коштів, через що роботи до кінця не були виконані. Крім того, замовник не надав їм кран для установки металоконструкцій. Тому у відповідності до п.2.2.2 Договору вони призупинили виконання робіт до відновлення фінансування згідно графіка платежів, у зв`язку з чим строки виконання робіт збільшились пропорційно. Крім того, в січні-лютому 2019 року тривалий час були опади, а відповідно до правил техніки безпеки при опадах заборонено виконання зварювальних робіт. Фактично роботи були призупинені до 20 березня 2019 року. Після цієї дати відновилось фінансування, виконавцям робіт було надане обладнання для монтажу металоконструкцій (кран) та інше обладнання, а тому з цієї дати й починається перебіг терміну виконання робіт. В березні-квітні 2019 року ними було зроблено частину робіт. Інші роботи не могли виконуватись без виконання додаткових робіт, без яких неможливо було продовжити основні роботи, а тому фактично роботи розпочалися в липні 2019 року, коли було відновлено постачання електроенергії, почалося фінансування робіт та їм стали поетапно надаватися будівельні матеріали. Після надання всіх будівельних матеріалів у вересні 2019 року роботи були виконані, і Виконавець надав Замовнику калькуляцію, в якій зазначив ті роботи, які були виконані додатково, і без яких неможливо було закінчити будівництво, на загальну суму не 172\~000 грн., а 208 894 грн. (без ПДВ). Отримавши додаткові угоди та кінцевий кошторис, Замовник відмовився їх оплатити. До січня 2020 року відвовідач намагався в позасудовому порядку урегулювати спір і направив Замовнику лист з претензією, Додатковою угодою 10.1 та Актом виконаних робіт. Замовник цей лист отримав, однак не відповів на нього, а подав позов до суду. Вважає, що з цих підстав позовні вимоги не повинні бути задоволені. Процесуальні дії у справі. 14.01.2020 до суду надійшла позовна заява. 17.01.2020 позовна заява прийнята до розгляду суддею Князевою Н.В., провадження у справі відкрито, розгляд справи призначено в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін. 03.02.2020 за клопотанням представника відповідача судом призначено проведення розгляду справи з повідомленням (викликом) сторін. 27.04.2020 відповідач подав відзив на позов та заявив клопотання: про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, про виклик свідків, про закриття провадження по справі з огляду на те, що вона підлягає до розгляду в порядку господарського судочинства. 27.04.2020 провадження по справі закрито, роз`яснено позивачу його право на звернення з позовом до Господарського суду. 11.08.2020 постановою Дніпровського апеляційного суду ухвала від 27.04.2020 року була скасована, справу повернуто до суду першої інстанції. 27.08.2020 від ТОВ «Укрспецелектромонтаж» надійшла зустрічна позовна заява до [PERSON] про стягнення грошових коштів за виконані роботи та пені, а також клопотання про витребування доказів та виклик свідків. 14.09.2020 справу прийнято до провадження і призначено її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 16.09.2020 ухвалою судді Князевої Н.В. задоволено заяву позивача про відвід судді та заявлено самовідвід. Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу, справа була передана в провадження судді Попова В.В. 21.09.2020 відкрито провадження по справі, її розгляд призначений в порядку загального позовного провадження, розпочато підготовче засідання. 03.12.2020 зустрічна позовна заява ТОВ «Укрспецелектромонтаж» прийнята до спільного розгляду з первісним позовом [PERSON] , справи об`єднані в одне провадження, зустрічну позовну заяву залишено без руху. 09.12.2020 надійшла уточнена зустрічна позовна заява. 06.01.2021 від відповідача за зустрічним позовом надійшов відзив на зустрічний позов. 01.02.2021 підготовче провадження у об`єднаній справі закрито. Справа призначена до судового розгляду по суті. 28.03.2023 судовий розгляд справи поновлено на підставі ч.2, ч.3 ст.244 ЦПК України. 19.04.2023 за клопотанням відповідача у справі призначена судово-будівельна експертиза, провадження по справі зупинено. Постановою Дніпровського апеляційного суду від 20.06.2023 апеляційну скаргу представника позивача на ухвалу від 19.04.2023 залишено без задоволення, ухвалу суду залишено без змін. 18.09.2023 до суду надійшло повідомлення про неможливість надання висновку експерта судово-будівельної експертизи у зв`язку з ненаданням додаткових матеріалів, необхідних для виконання експертизи та несплатою вартості. 21.09.2023 провадження по справі поновлено, призначено судовий розгляд. 04.12.2023 за клопотанням представника позивача здійснена перевірка реєстрації (припинення) підприємства відповідача, на яку 05.12.2023 отримано відповідь за № 348390 про реєстрацію ТОВ «Укрспецелектромонтаж» в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Ухвалою від 11.03.2024 зустрічний позов ТОВ «Укрспецелектромонтаж» [PERSON] про стягнення грошових коштів за виконані роботи та пені залишено без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, у зв`язку з чим судом розглядається первісний позов. Інші процесуальні дії у справі судом не здійснювались. В судових засіданнях: Позивач та його представник позовні вимоги підтримали у повному обсязі, просили їх задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві. Представники Відповідача проти позовних вимог заперечували, в їх задоволенні просили відмовити з підстав, викладених у відзиві. Допитаний в якості свідка в\~судовому засіданні\~26.10.2022\~ [PERSON] суду показав, що він працював майстром, директор просив його контролювати роботу підлеглих, слідкувати за дотриманням правил техніки безпеки, оскільки сам не мав змоги постійно знаходитись на об`єкті. Він в системі будівництва працює давно і йому відомо, що кожна робота починається з підготовки документів. У даному випадку він не бачив Договір, не був ознайомлений з об`ємом робіт, знав, що будується завод. Все виконувалось із матеріалів замовника, іноді матеріали були відсутні, але замовник ці питання оперативно вирішував, за невиконані протягом дня роботи Замовник сварив робітників. Щодо строків договору, зазначив, що в Договорі строків не бачив, але знав, що до повного виконання робіт. Стосовно відсутності електроенергії на об`єкті конкретних пояснень надати не зміг, але згадував, що бували випадки невиконання робіт через відсутність електропостачання. Також показав, що кожного дня завдання на виконання конкретних робіт давав [PERSON] , іноді роботи не були передбачені кошторисом, які він відмовлявся виконувати, оскільки його не влаштовувала сума, яку обіцяв заплатити замовник. Гроші за роботу працівникам видавав він під розпис у відомості, все було зафіксовано. Вважає, що на момент його звільнення не всі роботи були виконані, але він звільнився раніше, коли отримав за роботу не ту суму, на яку сподівався. Допитана у якості свідка в\~судовому засіданні\~30.11.2022\~ [PERSON] суду показала, що вона працює в ТОВ «Укрспецелектромонтаж» начальником відділу забезпечення. З [PERSON] знайома, оскілки разом вже працювали, будували бункер під зерносховище. Підтвердила, що роботи проводилися на підставі письмового договору, до якого було укладено декілька угод. Договір передбачав роботи щодо побудови даху, цегляної кладки, зварювальні роботи з матеріалів замовника, які надавалися безпосередньо на місці робітникам, іноді поза межами договору. Їй відомо, що стосовно графіку виконання робіт та об`ємом між сторонами виникали спори, оскільки підприємством виконано більше робіт, ніж передбачено у договорі. Акт виконаний робіт підписувався головним бухгалтером. Допитаний у якості свідка [PERSON] \~в судовому\~засіданні 28.02.2023 показав, що він працював в ТОВ «Укрспецелектромонтаж» з грудня 2018 року майстром дільниці, був працевлаштований офіційно. З боку замовника не було жодного разу затримання матеріалу, завжди було електропостачання, роботи в основному проводилися під дахом, але був час, коли дах протікав. Всі претензії вирішувались без нього, він лише підписував акти виконаних робіт. Зазначив, що він не пам`ятає такого, щоб виконувались роботи поза межами договору підряду. Після перерви, в судове засідання, призначене 11.03.2024 року, учасники справи не з`явилися. Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності та за відсутності позивача. Заявлені вимоги підтримує в повному обсязі, просить задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, будь-яких заяв, клопотань від нього не надходило. Повістка, яка була надіслана судом на його адресу, повернулася з відміткою поштового відділення «адресат відсутній за вказаною адресою». За таких обставин, з огляду на те, що позицію відповідача стосовно позовних вимог було викладено у відзиві, і підтримано представником в судовому засіданні, суд вважає за можливе продовжити розгляд справи за відсутності сторін. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Фактичні обставини, встановлені судом. Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, щодо об`єкта нерухомого майна, позивачу [PERSON] на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу, реєстровий номер 238, виданому 01.02.2018 приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Черник О.П., належить нежитлова будівля загальною площею 854,6 кв.м, яка складається з: зерносховища літ Д-1, КТП-247 літ. Ж, естакади літ. д, естакади літ. д-1, замощення I, за адресою:\~ [ADDRESS] /а.с.18, т.3/. 30.11.2018 між [PERSON] (Замовник) та ТОВ «Укрспецелектромонтаж» (Підрядник) в особі директора Сухоставського В.М. було укладено Договір підряду на будівельно-монтажні роботи по об`єкту «Комбікормовий завод» /далі Договір/, розташований за адресою: Дніпропетровська область, Широківський район, с. Карпівка, вул. Центральна, 193 Д /а.с.6-7, т.1/. Додатком № 2 до Договору є калькуляція робіт на суму 172 000,00 грн., в якій зазначено строк виконання робіт: 60 робочих днів після отримання 10 % передплати. Умови оплати: 10 % передплати, в подальшому по факту підписання актів виконаних робіт і графіка платежів /а.с.7 т.1/. Згідно з Графіком платежів, який є додатком № 3 до Договору, авансовий внесок у розмірі 10% від суми, тобто 17 200,00 грн. сплачується Замовником 30.11.2018 року, потім 20 % (34 400,00 грн.) 29.12.2018 при виконанні 30 % робіт; 20 % (34 400,00 грн.) 22.03.2019 при виконанні 50 % робіт, і в подальшому - 20 % (34 400,00 грн.) при виконанні 70 % робіт; 20 % (34 400,00 грн.) при виконанні 90 % робіт; 17 200,00 грн. при закінченні робіт (виконанні 100 %) /а.с.5, т.1/. Графік платежів містить примітку виконавця робіт, що авансовий платіж від 22.03.2019 здійснено з випередженням графіку виконаних робіт на підставі додаткової угоди. Згідно з п.2.2.2. Договору при порушенні Замовником графіка сплати монтажно-будівельних робіт, Підрядник має право призупинити виконання робіт до відновлення фінансування згідно з графіком платежів. При цьому пропорційно збільшується строк виконання робіт. Відповідно до п.3.3 Договору Замовник зобов`язаний своєчасно оплачувати роботу Підрядника у відповідності до умов цього Договору. Також зобов`язаний прийняти виконану роботу не пізніше 3-х днів після отримання повідомлення про їх виконання, і оплатити вказані роботи на умовах Договору (п.3.5). Пунктом 3.6 передбачено, що роботи, які не увійшли до основного кошторису, але підлягають обов`язковому виконанню, повинні бути узгоджені та розраховані, відповідно повинні бути оформлені в додатковій угоді або додатком до цього Договору. Згідно з п.5.2 Договору, у разі порушення Замовником строку оплати, він сплачує Підряднику пеню у розмірі 1% від вартості робіт за кожен день. Пунктом 5.3 Договору передбачено наслідки порушення строку виконання робіт згідно до калькуляції у виді сплати Підрядником пені Замовнику в розмірі 1% від вартості робіт за кожен день прострочення. Згідно з п.2.1.4 Підрядник зобов`язаний почати виконання робіт не пізніше 3-х днів з моменту наявності у Підрядника необхідних матеріалів для виконання робіт та авансового платежу. 30.11.2018 [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] склали Акт приймання-передачі ТМЦ, згідно з яким Замовник передав Підряднику нові інструменти та обладнання, перелічені в Додатку, для виконання будівельно-монтажних робіт за Договором підряду від 30.11.2018, які після виконання зобов`язань переходять у власність Підряднику в рахунок оплати його послуг на загальну суму 18 809,00 грн. /а.с.10-11, т.1/. 22.03.2019 року між сторонами по справі була укладена додаткова Угода, в якій зазначено, що [PERSON] за власною ініціативою здійснив додатковий авансовий платіж в сумі 24 000,00 грн. з випередженням графіку платежів, і виконавець робіт (Підрядник) [PERSON] зобов`язується наздогнати графік виконаних робіт до 01.05.2019 року /а.с.9, т.1/. В цій додатковій Угоді є доповнення (додаткова Угода № 2), згідно з якою Підрядник 23.03.2019 додатково отримав авансовий платіж на суму 10 000,00 грн. Згідно з додатковою Угодою № 3 від 13.07.2019, Підрядник в особі директора [PERSON] отримав від Замовника [PERSON] додатковий авансовий платіж на суму 13 000,00 грн., який просив сплатити раніше строку, незважаючи на відставання від графіку і невиконання 70 % робіт, для оплати праці працівників Підрядника. Цією додатковою угодою Підрядник зобов`язався виконати 70 % робіт в строк до 25.07.2019 /а.с.12, т.1/. 29.08.2019 сторони підписали додаткову Угоду, згідно з якою Підрядник отримав від Замовника черговий авансовий платіж на суму 3 000,00 грн. В угоді зазначено, що сторони визнають відставання від графіку виконання робіт, і додаткове авансування не звільняє їх від виконання обов`язань за договором /а.с.13, т.1/. З наданого суду відповідачем Акту приймання виконаних підрядних робіт за вересень 2019 року (форма КБ-2В 11), вбачається, що станом на 14.09.2019 на підставі Договору від 30.11.2018 Підрядником було виконано робіт на суму 208 894,00 грн. без ПДВ. Акт стороною Замовника, тобто позивачем за первісним позовом, не підписаний /а.с.43-46, т.1, 167-170, т.2/. Також відповідач надав суду копію Договору № 003У/19 на виконання підрядних робіт від 02.09.2019 року, згідно з яким ТОВ «Укрспецелектромонтаж» доручив, а Виконавець [PERSON] зобов`язався виконати роботи з виготовлення каркасу та закриття профлистом сторін на даху бункеру Комбікормового заводу загальною площею 240 кв.м, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] /а.с.53-55, т.1/. Сума цього договору становить 36 000,00 грн., строк виконання 15 днів (з 2 по 17 вересня 2019 року, як видно із Плану-графіку, який є додатком № 1 до вказаного договору). 17 вересня 2019 року роботи за вказаним договором були виконані, про що підписано Акт № 4 приймання виконаних будівельних робіт за вересень 2019 року /а.с.57-58, т.1/. Відповідач надав суду докази надсилання позивачу претензії, додаткової угоди № 10.1 від 02.09.2019, згідно з якою обсяг робіт збільшився на 36 808,00 грн. у зв`язку з виготовленням покрівлі приміщення складу з профлиста, з виготовленням і фарбуванням обрешітки, Акту виконаних робіт від 17.09.2019, згідно з яким сума Договору від 30.11.2018 збільшилася на 36 808,00 грн. /а.с.82-86, т.1/ Згідно з наданим позивачем Актом приймання-передачі виконаних робіт від 11.09.2020, підписаним [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , за виконані в період з 01.09.2020 по 11.09.2020 роботи (перелік викладено мовою оригіналу): виготовлення каркасу криши бункерів (зварювання та фарбування), виготовлення каркасу для покрівлі надбудови над бункерами, криши цеху (зварювання та фарбування), виготовлення ревізійних люків 5 шт., аварійних дверцят (зварювання та фарбування), [PERSON] сплачено [PERSON] готівкою 4 400,00 грн. в момент підписання цього Акту /а.с.185, т.1/. Відповідно до Акту приймання-передачі виконаних робіт від 01.10.2020, підписаним [PERSON] та [PERSON] , за виконані в період з 14.09.2020 по 02.10.2020 роботи (перелік викладено мовою оригіналу): завершення виготовлення та встановлення ревізійних люків бункерів, їх фарбування, виготовлення каркасу для покрівлі надбудови над бункерами, криши цеху (зварювання та фарбування), виготовлення і встановлення дверцят для обслуговування норії зернової, їх фарбування, [PERSON] сплачено [PERSON] готівкою 5 000,00 грн. в момент підписання цього Акту /а.с.188, т.1/. Також позивач [PERSON] надав суду копію Договору виконання монтажно-будівельних робіт (кровля криши) від 22.09.2020 року, укладеного між ним (замовником) та [PERSON] (виконавець), предметом якого є (мовою оригіналу): «перекриття профлистом криши и стен над бункерами комбикормового цеху за адресою: [ADDRESS] », і наведено перелік робіт /а.с.189-190, т.1/. Згідно з розпискою від 29.09.2020, [PERSON] отримав від [PERSON] 12\~000,00 грн. авансового внеску за виконання 90 % робіт за договором від 22.09.2020 року /а.с.192, т.1/. 05.10.2020 [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] підписано Акт приймання-передачі виконаних будівельно-монтажних робіт згідно з договором від 22.09.2020 року, в момент підписання якого замовником [PERSON] сплачено [PERSON] залишок суми оплати, передбаченої договором, а саме 1 000,00 грн., і загальна сума з врахуванням котів, сплачених 29.09.2020, становить 13\~000,00 грн. /а.с.192, т.1/. 04.11.2020 [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] підписано Акт приймання-передачі виконаних монтажних робіт, згідно з яким цього числа була завершена робота з перекриття верха бункерів зернових комбікормового цеху на суму 2550,00 грн. з врахуванням раніше підготовленого каркасу ФОП [PERSON] . Згідно з цим актом, в момент його підписання сплачено 2700,00 грн. (2500,00 грн. та 150,00 грн. додатково за зварювальні роботи /а.с.114, т.2/. Відповідно до п.9 Розділу А.3.2-2-2009 ДБН, не дозволяється виконувати зварювальні роботи на відкритому повітрі під час дощу та снігопаду /а.с.84, т.2/. За повідомленням Українського гідрометцентру від 13.03.2020 на запит директора ТОВ «Укрспецелектромонтаж», в період з 30.11.2018 по 12.09.2019 спостерігалися опади у виді дощу, снігу та мокрого снігу протягом 109 днів, з яких 82 дні з кількістю опадів більше ніж 0,0 мм /а.с.59-61, т.1/. Згідно з наданими Відповідачем доказами, всього у 2018 та 2019 роках було по 11 неробочих днів /а.с.85-88/. Зміст спірних правовідносин. Встановленим судом обставинам відповідають правовідносини щодо захисту прав споживачів, та які витікають із договірних зобов`язань і правових наслідків невиконання сторонами зобов`язань за договором підряду. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Відповідно до ч.1 ст.15, ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, і звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. До спірних правовідносин, які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Цивільного Кодексу України, Закону України «Про захист прав споживачів». Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Частиною 1 ст.509\~ЦК України передбачено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно з частиною третьою цієї статті, зобов`язання має грунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Нормами ст.ст.526, 527, 530 ЦК України передбачено, що зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк, відповідно до умов договору. За змістом статей\~626,\~628 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до ч. 1\~ст.611 ЦК України\~у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до ч. 1\~ст.612 цього Кодексу,\~боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Відповідно до\~ст. 629 ЦК України\~договір є обов`язковим для виконання сторонами. За приписами ч.1 ст.638 ЦК України\~договір вважається укладеним, якщо сторони у належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами\~договору є\~умови про\~предмет договору,\~умови,\~що визначені\~законом як\~істотні або\~є необхідними\~для договорів\~даного виду,\~а також\~усі ті\~умови,\~щодо яких\~за заявою\~хоча б\~однієї зі\~сторін має\~бути досягнуто\~згоди. Нормою ст.651 ЦК України передбачено, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Відповідно до\~ч.1\~ст.837\~ЦК України,\~за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Згідно з\~ч.1\~та 3\~ст.843\~ЦК України,\~у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу. Відповідно до ст.844 ЦК України, ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі. Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником. Згідно з частиною четвертою цієї статті, якщо виникла необхідність проведення додаткових робіт і у зв`язку з цим істотного перевищення визначеного приблизного кошторису, підрядник зобов`язаний своєчасно дати про це замовника. Замовник, який не погодився на перевищення кошторису, має відмовитися від договору підряду.\~У цьому разі підрядник може вимагати від замовника виконаної частини роботи. Підрядник не має права вимагати збільшення твердого кошторису, а замовник - його зменшення в разі, якщо на момент укладення договору підряду не можна було передбачити повний обсяг роботи або необхідні для цього витрати (ч.5). Статтею 849 ЦК України передбачені права замовника під час виконання роботи.Так, згідно з частиною другою цієї статті, якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору (ч.4). Згідно зі ст.851\~ЦК України, підрядник має право не розпочинати, а розпочату роботу зупинити, якщо замовник не надав матеріалу, устаткування або річ, що підлягає переробці, і цим створив неможливість виконання договору підрядником. Відповідно до частин 1 та 2 ст.853 ЦК України, замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Згідно з частиною четвертою цієї статті, у\~разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв`язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін, - обидві сторони порівну. Як зазначено у ст.854 ЦК України, якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові шену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково. Підрядник має право вимагати виплати йому авансу лише у випадку та в розмірі, встановлених договором. У відповідності до ст.875 ЦК України, за договором\~будівельного підряду\~підрядник зобов`язується\~збудувати і\~здати у\~встановлений строк\~об`єкт\~або виконати\~інші будівельні\~роботи відповідно\~до проектно-кошторисної\~документації,\~а замовник\~зобов`язується\~надати підрядникові\~будівельний майданчик\~(фронт\~робіт),\~передати затверджену\~проектно-кошторисну\~ документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення кодексу, якщо інше не встановлено законом. Статтею 878\~ЦК України\~передбачено,\~що замовник має право вносити зміни до проектно-кошторисної документації до початку робіт або під час їх виконання за умови, що додаткові роботи, викликані такими змінами, за вартістю не перевищують десяти відсотків визначеної у кошторисі ціни і не змінюють характеру робіт, визначених договором. Внесення до проектно-кошторисної документації змін, що потребують додаткових робіт, вартість яких перевищує десять відсотків визначеної у кошторисі ціни, допускається лише за згодою підрядника. У цьому разі підрядник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків. Відповідно до ч.1 ст.882 ЦК України, замовник, який одержав повідомлення підрядника про готовність до передання робіт, виконаних за договором будівельного підряду, або якщо це передбачено договором, - етапу робіт, зобов`язаний негайно розпочати їх прийняття. Згідно з нормою частини четвертої цієї статті передання робіт\~підрядником і\~прийняття їх\~замовником оформляється\~актом,\~підписаним обома\~сторонами.\~У разі\~відмови однієї\~із сторін\~від підписання\~акта про\~це вказується\~в акті\~і він\~підписується другою\~стороною. Частиною другою статті 883 цього Кодексу, за невиконання або неналежне виконання обов`язків за договором будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі. Відповідно до ст.886\~ЦК України,\~у разі невиконання або неналежного виконання замовником обов`язків за договором будівельного підряду він сплачує підрядникові неустойку, передбачену договором або законом, та відшкодовує збитки у повному обсязі, якщо не доведе, що порушення договору сталося не з його вини. Частиною першою ст.1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода,\~завдана неправомірними\~рішеннями,\~діями чи\~бездіяльністю особистим\~немайновим правам\~фізичної або\~юридичної особи,\~а також\~шкода,\~завдана майну\~фізичної або\~юридичної особи,\~відшкодовується в\~повному обсязі\~особою,\~яка її\~завдала. Згідно з положеннями ч.3 ст.549\~ЦК України, пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. У відповідності до ч.1 та ч.3 ст.550\~ЦК України, право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання. Кредитор не має права на неустойку в разі, якщо боржник не відповідає за порушення зобов`язання (стаття\~617 цього Кодексу). Частиною 2 та 3 ст.551 ЦК України передбачено, що якщо предметом\~неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Розмір неустойки, встановлений законом, може бути збільшений у договорі, якщо таке збільшення не заборонено законом. Відповідно до п.3 ч.1 ст.1 Закону України «Про захист прав споживачів», виконавець - суб`єкт господарювання, який виконує роботи або надає послуги. Сфера дії цього Закону визначена статтею 1-1. Так, згідно з ч.1 цієї статті, цей Закон регулює відносини між споживачами товарів (крім харчових продуктів, якщо інше прямо не встановлено цим Законом), робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг. Згідно зі ст.2 вказаного Закону, законодавство про захист прав споживачів складається з цього Закону,\~Цивільного кодексу України,\~Господарського кодексу України\~та інших нормативно-правових актів, що містять положення про захист прав споживачів. Права споживача у разі порушення умов договору про виконання робіт (надання послуг) передбачені нормою статті 10 цього Закону. Так, відповідно до частини першої цієї статті, споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. Якщо значну\~частину обсягу\~послуги чи\~робіт (понад\~сімдесят відсотків\~загального обсягу)\~вже було\~виконано,\~споживач має\~право розірвати\~договір лише\~стосовно частини\~послуги або\~робіт,\~що залишилася. Згідно з частиною другою, якщо під час виконання робіт (надання послуг) стане очевидним, що їх не буде виконано з вини виконавця згідно з умовами договору, споживач має право призначити виконавцю відповідний строк для усунення недоліків, а в разі невиконання цієї вимоги у визначений строк - розірвати договір і вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення недоліків третій особі за рахунок виконавця. За наявності у роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків (частина 4 цієї статті). Частиною п`ятою цієї статті Закону передбачено, що у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення Нормою частини шостої передбачено, що виконавець не несе відповідальності за невиконання, прострочення виконання або інше неналежне виконання зобов`язання та недоліки у виконаних роботах або наданих послугах, якщо доведе, що вони виникли з вини самого споживача чи внаслідок дії непереборної сили. Згідно з\~частинами 10,\~11\~ст.10\~Закону,\~виконавець несе\~відповідальність за\~шкоду,\~завдану життю,\~здоров`ю\~або майну\~споживача,\~що виникла\~у зв`язку\~з використанням\~речей,\~матеріалів,\~обладнання,\~приладів,\~інструментів,\~пристосувань чи\~інших засобів,\~необхідних для\~виконання ним\~робіт (надання\~послуг),\~незалежно від\~рівня його\~наукових і\~технічних знань,\~що дає\~змогу виявити\~їх властивості,\~згідно із\~законодавством. Якщо під\~час виконання\~робіт (надання\~послуг)\~виникає необхідність\~у додаткових\~роботах (послугах),\~що не\~були передбачені\~умовами договору,\~виконавець зобов`язаний\~одержати від\~споживача дозвіл\~на виконання\~таких робіт\~(надання\~послуг). Будь-які додаткові роботи (послуги), виконані (надані) виконавцем без згоди споживача, не створюють для споживача будь-яких зобов`язань щодо їх оплати. Висновок суду. Аналізуючи спірні правовідносини в контексті вказаних норм права, суд вважає встановленим наступне. Згідно з нормою\~ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних\~осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Сторонами по справі 30.11.2018 року підписано Договір підряду на виконання монтажно-будівельних робіт по об`єкту «Комбікормовий завод». Згідно з Актом виконаних робіт від 12.09.2019 року, роботи за Договором виконані в повному обсязі. Позивач за первісним позовом (Замовник) Акт не підписав. В судовому засіданні сторони не дійшли згоди стосовно виконання Підрядником Договору від 30.11.2018, і тому числі щодо відсотку виконаних робіт. Разом з тим, доказів невиконання Договору Позивачем суду не надано. Показаннями свідків обставини позову не підтверджені. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Водночас, суд враховує, що представником відповідача одночасно з відзивом на позов було подане клопотання про призначення судово-будівельної експертизи для визначення обсягу робіт, виконаних Підрядником відповідно до Договору від 30.11.2018 року, оскільки сторона відповідача вважає, що ним виконані роботи навіть у більшому об`ємі, ніж передбачено Договором. Також експерт мав відповісти на питання щодо вартості виконаних робіт, їх відповідності будівельним нормам, та у разі наявності порушень встановити яких і на яку суму. Після призначення експертизи, сторони, навіть відповідач, яким було заявлене клопотання, не надали на виконання вимоги експерта додаткові матеріали, без яких проведення експертизи не було можливим, не сплатили вартість послуг експерта, які він визначив для сплати порівну між сторонами, у зв`язку з чим висновок суду експертом надано не було. За приписами ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. За відсутності доказів на підтвердження викладених в позові обставин, суд приходить до висновку про відсутність підстав для його задоволення. \~ \~ \~ \~При цьому суд керується практикою Європейського суду з прав людини, який вказав, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Щодо розподілу судових витрат. Згідно з ч.1\~ст.141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог. Оскільки відмовляється в задоволенні позовних вимог позивача, звільненого від сплати судового збору, суд вважає, що судовий збір слід віднести на рахунок держави. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed