Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-13 00:00:00

Позивач [PERSON] , звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом до Моторного (Транспортного) страхового бюро України про відшкодування шкоди, в якому просять суд стягнути з Моторного (транспортного) страхового бюро України (МТСБУ) суму не відшкодованих збитків заподіяних Позивачу в результаті дорожньо-транспортної пригоди у розмірі 56 744, 33 гри.; інфляційних втрат у розмірі 20 497, 54 грн., трьох відсотків річних від простроченої суми у розмірі 3 982, 98 грн., а також судові витрати покласти на відповідача. Свої позовні вимоги позивачі обґрунтовують тим, що в результаті дорожньо-транспортної пригоди (ДТП), що сталася «25» жовтня 2020 року за адресою [ADDRESS] , за участю забезпеченого транспортного засобу «Fiat Doblo Combi» держаний номер [NUMBER] під керуванням водія [PERSON] та транспортного засобу «ЗАЗ Ланос» держаний номер [NUMBER] під керуванням водія [PERSON] , [PERSON] спричинено майнову шкоду. Транспортний засіб «Fiat Doblo Combi» держаний номер [NUMBER] був забезпеченим ТЗ відповідно до полісу ОСЦПВВНТЗ № АО/5652474 виданого ПАТ НАСК «ОРАНТА» з терміном дії з «01»11 2019 року по «31» 10 2020 року. Так, винуватцем ДТП був [PERSON] , і 06.01.2021 року Кагарлицьким районним судом Київської області розглянуто справу про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] за ст. 124 КУпАП, на підставі протоколу про адміністративне правопорушення серії ДПР18 №436731, складеного 25.10.2021 року відносно [PERSON] , та 06.01.2021 судом винесено постанову про визнання [PERSON] винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 124 КУпАП, а саме у порушенні правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження належного Позивачу транспортного засобу, «Fiat Doblo Combi» держаний номер [NUMBER] . Зазначена Постанова набрала законної сили 16.01.2021 року, і направлялася мною до Моторного (транспортного) страхового бюро України. Крім того про дану Дорожню транспорту подію, у відповідності до ст. 33 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» (далі Закону), позивачем 27.10.2020 було надіслано відповідне повідомлення до Моторного (транспортного) страхового бюро України, оскільки винуватець ДТП, [PERSON] як особа з інвалідністю внаслідок війни, відповідно до п. 13.1 ст. 13 Закону, звільнений від обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності на території України, і відшкодування збитків від дорожньо-транспортної пригоди, винуватцем якої є особа з інвалідністю внаслідок війни, [PERSON] , проводить МТСБУ у порядку, визначеному цим Законом. Отже саме на Моторне (транспортне) страхове бюро України, Законом покладено обов`язок відшкодувати мені збитки від дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце «25» жовтня 2020 року у м. Кагарлик, Київської обл., за участю транспортного засобу «Fiat Doblo Combi» держаний номер [NUMBER] під керуванням водія [PERSON] та транспортного засобу «ЗАЗ Ланос» держаний номер [NUMBER] під керуванням водія [PERSON] , в результаті якої було пошкоджено належний позивачу «Fiat Doblo Combi» держаний номер [NUMBER] , і саме МТ(С)БУ є в даній справі. Відповідачем було відшкодовано позивачу шкоду в результаті дорожньо-транспортної пригоди у розмірі 30 557,10 грн., що є не достатньою сумою для погашення збитків, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з вказаним позовом. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 13 жовтня 2021 року відкрито провадження у вищевказаній справі та призначено справу за правилами спрощеного позовного провадження до судового засідання без виклику сторін для розгляду справи по суті в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва за адресою: 02000, місто Київ, вулиця Івана Сергієнка, будинок № 3, кабінет № 34. 12 січня 2022 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва, постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного провадження, з повідомленням сторін. 27 червня 2022 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва, призначено по справі судово - товарознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Київського НДЕКЦ МВС ( м.Київ, вул. С.Хохлових, буд.5). 14 квітня 2023 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва, поновлено провадження у даній справі. 04 липня 2022 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва, призначено по справі додаткову судово - товарознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Київського НДЕКЦ МВС ( м.Київ, вул. С.Хохлових, буд.5). 16 серпня 2023 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва, поновлено провадження у даній справі. 02 жовтня 2023 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва, призначено по справі додаткову судово - товарознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Київського НДЕКЦ МВС ( м.Київ, вул. С.Хохлових, буд.5). 10 січня 2024 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва, поновлено провадження у даній справі. Позивач у судове засідання не з`явився, хоча повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. До початку судового засідання надав письмову заяву з проханням слухати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі просить їх задовольнити з підстав викладених у змісті позовної заяви, відповіді на відзив та письмових поясненнях долучених до матеріалів справи. Представник відповідача Моторного (транспортного) страхового бюро України у судове засідання не з`явилвся, хоча повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. Крім того, представником відповідача було подано до суду відзив на позовну заяву відповідно до якого сторона відповідача просить відмовити в задоволенні позову з підстав викладених у ньому. Відповідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положення цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За змістом ст. 275 ЦПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. Згідно ст. 279 ЦПК України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Суд у порядку спрощеного позовного провадження без виклику у судове засідання сторін, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини на яких вони ґрунтуються, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Як визначено у ст. 11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є, договори та інші правочини. Згідно із статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні. В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] 25.10.2020 року близько 09 год. 10 хв. в м. Кагарлик по вул. Каштанова, керував автомобілем «ЗАЗ Ланос» держаний номер [NUMBER] , не врахував дорожню обстановку, не вибрав безпечну швидкість руху, не додержався інтервалу в русі та допустив зіткнення з автомобілем «Fiat Doblo Combi» держаний номер [NUMBER] під керуванням [PERSON] , в результаті чого транспортні засоби отримали механічні пошкодження, чим порушив п.п. 12.1; 13.2 Правил дорожнього руху. Постановою Кагарлицького районного суду Київської області від 06 січня 2021 року у справі № 368/1187/20. водія [PERSON] , [INFO] , визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 124 КУпАП. Вказана постанова не оскаржувалась та набрала законної сили. Відповідно до частини третьої ч. 6 ст. 82 Цивільного процесуального кодексу України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до ст. 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Закон України "Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів" регулює відносини у сфері обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів (далі - обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності) і спрямований на забезпечення відшкодування шкоди, заподіяної життю, здоров`ю та майну потерпілих при експлуатації наземних транспортних засобів на території України. Відносини у сфері обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів регулюються Конституцією України, Цивільним кодексом України, Законом України "Про страхування", цим та іншими законами України нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них. Якщо норми цього Закону передбачають інше, ніж положення інших актів цивільного законодавства України, то застосовуються норми цього Закону. Страховим випадком є дорожньо-транспортна пригода, що сталася за участю забезпеченого транспортного засобу, внаслідок якої настає цивільно-правова відповідальність особи, відповідальність якої застрахована, за шкоду, заподіяну життю, здоров`ю та/або майну потерпілого. (ст. 6 ЗУ "Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів"). Відповідно до ст. 22 ЗУ "Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів", у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи. У разі настання події, яка є підставою для проведення регламентної виплати, МТСБУ у межах страхових сум, що були чинними на день настання такої події, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи. Згідно ст. 29 ЗУ "Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів" у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством, включаючи витрати на усунення пошкоджень, зроблених навмисно з метою порятунку потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, з евакуацією транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди до місця проживання того власника чи законного користувача транспортного засобу, який керував транспортним засобом у момент дорожньо-транспортної пригоди, чи до місця здійснення ремонту на території України. Якщо транспортний засіб необхідно, з поважних причин, помістити на стоянку, до розміру шкоди додаються також витрати на евакуацію транспортного засобу до стоянки та плата за послуги стоянки. Відповідно до ст. 30 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», транспортний засіб вважається фізично знищеним, якщо його ремонт є технічно неможливим чи економічно необґрунтованим. Ремонт вважається економічно необґрунтованим, якщо передбачені згідно з звітом (актом) чи висновком про оцінку, виконаним оцінювачем або експертом відповідно до законодавства, витрати на відновлювальний ремонт транспортного засобу перевищують вартість транспортного засобу до дорожньо-транспортної пригоди. Як встановлено ст. 33 ЗУ "Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів" у разі настання дорожньо-транспортної пригоди, яка може бути підставою для здійснення страхового відшкодування (регламентної виплати), водій транспортного засобу, причетний до такої пригоди, зобов`язаний, зокрема невідкладно, але не пізніше трьох робочих днів з дня настання дорожньо-транспортної пригоди, письмово надати страховику, з яким укладено договір обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ), повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду встановленого МТСБУ зразка, а також відомості про місцезнаходження свого транспортного засобу та пошкодженого майна, контактний телефон та свою адресу. Якщо водій транспортного засобу з поважних причин не мав змоги виконати зазначений обов`язок, він має підтвердити це документально. Як вбачається з матеріалів справи, про дану Дорожню транспорту подію, у відповідності до ст. 33 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», позивачем 27.10.2020 року було надіслано відповідне повідомлення до Моторного (транспортного) страхового бюро України, оскільки винуватець ДТП, [PERSON] як особа з інвалідністю внаслідок війни, відповідно до п. 13.1 ст. 13 Закону, звільнений від обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності на території України, і відшкодування збитків від дорожньо-транспортної пригоди, винуватцем якої є особа з інвалідністю внаслідок війни, [PERSON] , проводить МТСБУ у порядку, визначеному цим Законом. Згідно до ст. 13.1 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності та особи з інвалідністю внаслідок війни, що визначені законом, особи з інвалідністю I групи, які особисто керують належними їм транспортними засобами, а також особи, що керують транспортним засобом, належним особі з інвалідністю I групи, у її присутності, звільняються від обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності на території України. Відшкодування збитків від дорожньо-транспортної пригоди, винуватцями якої є зазначені особи, проводить МТСБУ у порядку, визначеному цим Законом. В свою чергу, цивільно-правова відповідальність [PERSON] на дату ДТП на транспортний засіб «Fiat Doblo Combi» держаний номер [NUMBER] застрахована на підставі полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів № АО/5652474 виданого ПАТ НАСК «ОРАНТА» з терміном дії з «01»11 2019 року по «31» 10 2020 року. Відповідно до ст. 35 ЗУ "Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів" для отримання страхового відшкодування потерпілий чи інша особа, яка має право на отримання відшкодування, протягом 30 днів з дня подання повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду подає страховику (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ) заяву про страхове відшкодування. Згідно ст. 34 ЗУ "Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів" страховик зобов`язаний протягом двох робочих днів з дня отримання повідомлення про настання події, що містить ознаки страхового випадку, розпочати її розслідування, у тому числі здійснити запити щодо отримання відомостей, необхідних для своєчасного здійснення страхового відшкодування. Протягом 10 робочих днів з дня отримання повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду страховик (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, -МТСБУ) зобов`язаний направити свого представника (працівника, аварійного комісара або експерта) на місце настання страхового випадку та/або до місцезнаходження пошкодженого майна для визначення причин настання страхового випадку та розміру збитків. Якщо представник страховика (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ) не з`явився у визначений строк, потерпілий має право самостійно обрати аварійного комісара або експерта для визначення розміру шкоди. У такому разі страховик (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ) зобов`язаний відшкодувати потерпілому витрати на проведення експертизи (дослідження). Відповідно до п. 41.1 ст.41 Закону України "Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів" (в редакції Закону, який був чинний на момент настання страхового випадку) МТСБУ за рахунок коштів фонду захисту потерпілих, відшкодовує шкоду на умовах, визначених цим Законом, у разі її заподіяння транспортним засобом, власник якого не застрахував свою цивільно-правову відповідальність. Як вбачається з матеріалів справи, відповідач Моторне (транспортне) страхове бюро України здійснило Розрахунок розміру регламентної виплати, яка належить власнику колісного транспортного засобу марки «Fiat Doblo Combi» держаний номер [NUMBER] , відповідно до якого розмір регламентної виплати становить 30 557,10 грн., яка в свою чергу була виплачена потерпілій особі позивачу [PERSON] , що підтверджується копіями матеріалів страхової справи долучених до матеріалів справи. Згідно з ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 1187 Цивільного кодексу України, шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання та створює підвищену небезпеку. Звертаючись з даним позовом, сторона позивача посилається на те, що МТСБУ здійснено часткову виплату відшкодування шкоди. Так, як встановлено в судовому засіданні, Моторне (транспортне) страхове бюро України здійснило виплату страхового відшкодування у розмірі 30 557,10 грн., що підтверджується матеріалами справи. В свою чергу, звертаючись з вказаним позовом до суду, позивач посилається на те , що вказана регламентна виплата у розмірі 30 557,10 грн, яка була виплачена відповідачем позивачу є необгрунтованою. Крім того, вказує на те, що уповноважені особи відповідача, працівники відділу експертиз Моторного (транспортного) страхового бюро України [PERSON] та [PERSON] , які є спеціалістами в оцінці колісних транспортних засобів, та мали у своєму розпорядженні звіт № 7939/11/20 від 12.11.2020 року, складений представником Моторного (транспортного) страхового бюро України, оцінювачем [PERSON] ТОВ «Сател груп», згідно якого вартість відновлювального ремонту пошкодженого ТЗ «Fiat Doblo Combi» держаний номер [NUMBER] складає 274 475 грн. 13 коп., ринкова вартість КТЗ складає 141 557 гривень 10 коп., а вартість відновлювального ремонту пошкодженого КТЗ з урахуванням коефіцієнту фізичного зносу становить 105 804 грн. 56 коп., середня ринкова ціна КТЗ - 145 560 грн., коефіцієнт коригування ринкової вартості КТЗ за величиною пробігу- 9,0 %, процент додаткового збільшення (зменшення) ринкової вартості КТЗ - 11,75 %, достеменно знали що вартість відновлювального ремонту, з урахуванням коефіцієнта фізичного зносу аварійно пошкодженого КТЗ «Fiat Doblo Combi» держаний номер [NUMBER] , менша ніж його ринкова вартість без зазначених пошкоджень, а згідно п. 7.17 «Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів» Затвердженої Наказом Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України № 142/5/2092 від 24.11.2003, не мали права розраховувати утилізаційну вартість аварійно пошкодженого КТЗ, а повинні були розрахувати ринкову вартість аварійно пошкодженого КТЗ. Разом з тим позивач вказав, що відповідач при здійснені регламентної виплати та визначення її розміру взагалі не врахував Висновок № 22 від 18.11.2020 року експертного автотоварознавчого дослідження по визначенню матеріального збитку спричиненого власнику транспортного засобу, згідно якого вартість відновлювального ремонту транспортного засобу «Fiat Doblo Combi» держаний номер [NUMBER] становить 219 602,35 грн., а вартість відновлювального ремонту транспортного засобу «Fiat Doblo Combi» держаний номер [NUMBER] з урахуванням зносу становить 119 168,79 грн., який був отриманий Відповідачем 01.02.2020 року, тобто до дати прийняття рішення про розмір регламентної виплати 05.02.2020 року. Такими діями Відповідач порушив вимоги ч. 2 п. 22.1 ст. 22 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів». Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, окрім іншого, висновками експертів. За положенням частини 1 статті 78 цього Кодексу суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку встановленого законом. Згідно з нормою статті 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (ім`я, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством. У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Правові, організаційні і фінансові основи судово-експертної діяльності в Україні визначає Закон «Про судову експертизу», стаття 3 якого проголошує, що судово-експертна діяльність здійснюється на принципах законності, незалежності, об`єктивності і повноти дослідження. Відповідно до статті 2 Закону України «Про судову експертизу» законодавство України про судову експертизу складається із цього Закону, інших нормативно-правових актів. До таких нормативно-правових актіввідноситься, зокрема, Інструкція про порядок призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затверджена Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 у редакції Наказу від 20.12.2012 № 1950/5 (далі - Інструкція). За правилом, закріпленим у пункті 1.4. Інструкції, під час проведення експертиз (експертних досліджень) з метою виконання певного експертного завдання експертами застосовуються відповідні методи дослідження, методики проведення судових експертиз, а також нормативно-правові акти та нормативні документи (міжнародні, національні та галузеві стандарти, технічні умови, правила, норми, положення, інструкції, рекомендації, переліки, настановчі документи Держспоживстандарту України), а також чинні республіканські стандарти колишньої УРСР та державні класифікатори, галузеві стандарти та технічні умови колишнього СРСР, науково-технічна, довідкова література, програмні продукти тощо. У зв`язку з поданням до суду позивачем та відповідачем двох звітів оцінювачів, які містили істотно різні висновки про ринкову вартість КТЗ, вартість відновлювального ремонту та розмір заподіяного збитку власнику аварійно пошкодженого КТЗ, судом, за клопотанням позивача було призначено судові товарознавчі експертизи проведення яких доручено судовим експертам Київського НДЕКЦ МВС. 27 червня 2022 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва, призначено по справі судово - товарознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Київського НДЕКЦ МВС ( м.Київ, вул. С.Хохлових, буд.5), на вирішення якої поставлено запитання, а саме: «Яка ринкова вартість транспортного засобу «Fiat Doblo Combi» держ. номер [NUMBER] , станом на 20.10.2020 р.?; Яка вартість відновлювального ремонту автомобіля «Fiat Doblo Combi» держ. номер [NUMBER] внаслідок отриманих механічних пошкоджень при ДТП, що мало місце 20.10.2020 р?; Яка вартість матеріального збитку, завдану власнику автомобіля «Fiat Doblo Combi» держ. номер [NUMBER] внаслідок ДТП, що мало місце 20.10.2020 року з врахуванням фізичного зносу транспортного засобу?; Яка вартість втрати товарного виду автомобіля «Fiat Doblo Combi» держ. номер [NUMBER] , внаслідок ДТП, що мало місце 20.10.2020 року?». Відповідно до висновку № СЕ-19/111-22/28785-АВ судової транспортно - товарознавчої експертизи, складеного 06.04.2023 року експертом Київського НДЕКЦ МВС, Караульним Ю.О., ринкова вартість транспортного засобу «Fiat Doblo Combi» держаний номер [NUMBER] станом на 25.10.2020 року становила 131 150 грн., вартість матеріального збитку спричиненого власнику становить 131 150 грн., вартість відновлювального ремонту «Fiat Doblo Combi» держаний номер [NUMBER] становить 214 861,07 грн., що перевищує ринкову вартість зазначеного транспортного засобу, у зв`язку з чим транспортний засіб вважаються знищеним. Також, 02 жовтня 2023 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва, призначено по справі додаткову судово - товарознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Київського НДЕКЦ МВС ( м.Київ, вул. С.Хохлових, буд.5), на вирішення якої поставлено запитання, а саме: «Яка ринкова вартість пошкодженого внаслідок ДТП 25.10.2020 р. транспортного засобу «Fiat Doblo Combi» держ. номер [NUMBER] ?». Відповідно до висновку № СЕ-19/111-23/59550-АВ додаткової судової транспортно - товарознавчої експертизи, складеного 29.12.2023 року експертом Київського НДЕКЦ МВС, Левченко С.Ю., ринкова вартість пошкодженого в наслідок ДТП 25.10.2020 транспортного засобу «Fiat Doblo Combi» держаний номер [NUMBER] станом на дату ДТП становила 43 848,57 грн. Таким чином, суд бере до уваги висновоки експертів за результатами проведення судової автотоварознавчої експертизи від 06.04.2023 року № СЕ-19/111-22/28785-АВ та від 29 грудня 2023 року № СЕ-19/111-23/59550-АВ, як доказ про наявність ринкової вартості транспортного засобу «Fiat Doblo Combi» держаний номер [NUMBER] станом на 25.10.2020 року, вартості матеріального збитку спричиненого власнику, вартості відновлювального ремонту «Fiat Doblo Combi» держаний номер [NUMBER] . Отже, суд вважає за доцільне стягнути з відповідача на користь позивача суму матеріального збитку спричиненого власнику транспортного засобу «Fiat Doblo Combi» держаний номер [NUMBER] станом на 25.10.2020 року, у розмірі 56 744,33 грн. (вартість матеріального збитку 131 150,00 грн. - ринкову вартість пошкодженого ТЗ 43 848,57 грн. - регламентну виплату здійснену відповідачем 30 557,10 грн. = 56 744,33 грн.) Щодо, вимог позивача про стягненняз відповідача інфляційних втрат у розмірі 20 497, 54 грн., та трьох відсотків річних від простроченої суми у розмірі 3 982, 98 грн., суд зазначає наступне. Стаття 625 ЦК України встановлює відповідальність за порушення грошового зобов`язання. Зокрема, відповідно до частини другої статті625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3 % річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. За змістом викладених норм правовідношення, в якому страховик, у разі настання страхового випадку, зобов`язаний здійснити страхову виплату, є грошовим зобов`язанням, на суму якого у разі прострочення його виконання страховиком нараховуються суми, передбачені законом і договором страхування (зокрема, пеня, 3 % річних, інфляційні втрати). Таким чином, зважаючи на юридичну природу правовідносин сторін як грошових зобов`язань, на них поширюється дія частини другої статті 625 ЦК України як спеціального виду цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання. Така правова позиція узгоджується з правовими висновками Верховного Суду України, викладеними у постанові від 06 червня 2012 року у справі № 303/2147/14-ц (провадження № 6-49цс12), а також Верховного Суду, викладеними у постановах від 30 січня 2018 року у справі № 910/17993/15, від 28 лютого 2018 року у справі № 149/344/15-ц, від 06 червня 2019 року у справі № 758/8819/16-ц, від 26 червня 2019 року у справі № 760/2905/16-ц, від 04 вересня 2019 року у справі № 280/2625/13-к, від 16 жовтня 2019 року у справі № 452/3519/15. Крім того, у постанові Верховного Суду України від 01 червня 2016 року у справі № 910/22034/15 міститься висновок, що стаття 625 ЦК поширює свою дію на всі види грошових зобов`язань, з яким погодилась Велика Палата Верховного Суду у постанові від 10 квітня 2018 року у справі № 910/10156/17 (провадження № 12-14гс18). З огляду на викладене, існує стала судова практика Верховного Суду, що в разі прострочення боржником (страховою компанією) виконання грошового зобов`язання, передбаченого договором страхування, зокрема виплати суми страхового відшкодування, страхова компанія зобов`язана на підставі частини другої статті 625 ЦК України сплатити суму боргу з урахуванням установленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Тому, з метою належного захисту права потерпілого на своєчасне та належне отримання гарантованих законом виплат (відшкодування завданої внаслідок ДТП шкоди),

Outcome: partial