Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-03 00:00:00

Позивач звернулась до суду з вказаним вище позовом, який мотивовано тим, що відповідач перебувала в зареєстрованому шлюбі із сином позивача та у них є двоє неповнолітніх дітей - [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Шлюб між ними розірваний. Після припинення шлюбних відносин відповідач розпочала вчиняти перешкоди у побаченнях з онуками. На підставі цього, позивач звернулась до органів опіки та піклування Могилів-Подільської міської ради та рішенням №419 від 24.11.2022 визначено спосіб участі позивача у вихованні онуків та спілкуванні з ними. Відповідно до цього рішення позивачу визначили можливість спілкування з онуками кожної суботи з 10 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв. за попередньою домовленістю, враховуючи режим, інтереси і потреби дітей. Разом з тим, відповідач перешкоджає виконанню даного рішення та позбавляє позивача можливості бачитись із онуками та кожної суботи покидає місце свого постійного проживання та забирає із собою дітей. У зв`язку з чим, позивач двічі викликала поліцію, яка фіксувала вказані вище факти. На підставі викладеного вище, просить суд зобов`язати відповідача не чинити перешкоди у спілкуванні позивача із її онуками та визначити спосіб участі позивача у спілкуванні з онуками та у їх вихованні, встановивши графік побачень щосуботи з 10 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв. Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду від 15.02.2023 відкрито провадження у справі та вирішено розгляд справи проводити у порядку загального позовного провадження. 16.03.2023 до суду надійшов відзив на позов, який мотивований тим, що згідно рішення №419 від 24.11.2022 виконавчого комітету Могилів-Подільської міської ради визначено спосіб участі позивача у спілкуванні та вихованні малолітніх внуків за попередньою домовленістю, враховуючи режим, інтереси і потреби дітей. Вказаним рішенням не визначено місце (адресу) зустрічі баби із онуками. Даним рішенням визначено обов`язок попередньою домовлятись про зустріч. Кожного разу, напередодні суботи відповідач у добровільному порядку попереджала позивача та Службу у справах дітей Могилів-Подільської міської ради про своє місце знаходження, місце знаходження дітей, задля забезпечення права позивача на спілкування з онуками. На вказані вище повідомлення через соціальну мережу "Viber" позивач жодного разу не відповіла, однак повідомлення були нею прочитані. На підтвердження зазначених обставин долучила фото-копії повідомлень. Крім того, відповідач не отримала жодного телефонного дзвінка від позивача для погодження зустрічі з онуками. Таким чином, вважає безпідставними твердження позивача щодо здійснення нею перешкод у побаченні та вихованні з онуками. Щодо твердження позивача, про те, що її двічі довелось викликати поліцію за для фіксування перешкод у побаченні з онуками, зазначила про те, що з даними обставинами вона не погоджується, оскільки вони не підтвердженні жодними належними та допустимими доказами. Згідно отриманої відповіді з Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області у базі даних ІКС ІПНП зареєстрована одне звернення позивача з приводу не виконання відповідачем рішення Могилів-Подільської міської ради щодо побачення з онуками. Разом з тим, відповідно до довідки про результати розгляду даної заяви, встановлено, що відповідач не порушувала вказане вище рішення міської ради, адже діяла в інтересах дітей та повідомила позивача про місце перебування дітей. Більш того, діти є малолітніми та потребують дотримання режиму сну, харчування, лікування. Позивач не ознайомлена із інтересами онуків, їх режимом та розпорядження дня, станом здоров`я, потребами. У зв`язку з широкомасштабним вторгненням російської федерації, активними ракетними обстрілами, пошкодженням об`єктів критичної інфраструктури, частими відключенням світла, води, газу, з метою забезпечення інтересів дітей на вихідні дні (субота, неділя) відповідач разом з дітьми перебувала у своїх батьків, оскільки не в інтересах дітей було перебувати у квартирі, де регулярно відключають світло, було відсутнє опалення, низька температура, діти хворіли. 08.02.2023 онучці [PERSON] було здійснено чергове протезування ока. Про вказані вище обставини, відповідач повідомляла позивача та третю особу. Зважаючи на викладене вище, відповідач, не заперечує проти зустрічей бабусі з онуками та постійно повідомляла позивача про місце перебування онуків. Також, повідомила, що діти перебувають за зареєстрованим місцем проживання та після завершення навчального процесу, додаткових гуртків є вільними для побачень і спілкуванні з бабусею щовівторка з 16 год. 30 хв. до 18 год. 00 хв. та за вказаних вище обставин вважає, що саме такий графік побачень є можливим, за попередньою домовленістю, враховуючи режим, інтереси і потреби дітей та адресу їх місця перебування. Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду від 09.05.2023 підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду по суті. Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду від 28.11.2023 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Службу у справах дітей Чернівецької міської ради. 12.12.2023 до суду надійшла заява представника позивача про збільшення позовних вимог, яка мотивована тим, зокрема, що відповідач разом з дітьми переїхала на постійне місце проживання до Чернівецької області та у позивача через значну відстань не буде можливості кожного тижня приїздити до онуків на побачення та спілкування, а тому просить суд зобов`язати [PERSON] не чинити перешкоди у спілкуванні дітей по засобах мобільного та відеозв`язку із бабою [PERSON] . Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду від 21.12.2023 прийнято заяву про збільшення позовних вимог та постановлено продовжувати розгляд справи з урахуванням збільшених позовних вимог. Позивач в судове засідання не з`явився. Представник позивача подав до суду клопотання про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги підтримав. Відповідач в судовому засіданні зазначила, зокрема, що не проти побачення онуків з бабою, однак вважає, що такі повинні відбуватись щовівторка протягом півтора - двох годин, наприклад з 16 год. 30 хв до 18 год. 00 хв., оскільки протягом дня діти перебувають на навчанні та такі побачення проводити за її участі, враховуючи ту обставину, що у доньки є протез ока та їй необхідний відповідний догляд, так як протез можливо пошкодити, що вже відбувалось раніше. Також, заперечувала щодо встановлення графіку побачень онуків з бабою у вихідні дні, мотивуючи це тим, що кожних вихідних вона їздить до батька в село для того щоб допомагати їм по господарству та бере з собою дітей. При цьому, пояснила, що кожного разу повідомляє службу у справах дітей та бабу про те, що вона разом з дітьми буде відсутня за своїм постійним місцем проживання у вихідні дні. Крім того, відповідач повідомила, що має намір приблизно через два-три місяці переїхати проживати до Чернівецької області. Представник Органу опіки та піклування Могилів-Подільської міської ради в судове засідання не з`явилась. Про час та місце проведення судового засідання повідомлена завчасно та належним чином, що підтверджується довідкою про доставку електронного документа до електронного кабінету. В матеріалах справи наявне клопотання представника про розгляд справи без її участі. При ухваленні рішення покладається на розсуд суду. Представник Служби у справах дітей Чернівецької міської ради в судове засідання не з`явилась. Про час та місце проведення судового засідання повідомлена завчасно та належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Про поважність причини неявки до суду не повідомила. Дослідивши матеріали справи суд та відзив на позов, приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову, враховуючи таке. З 10.11.2012 син позивача [PERSON] , [INFO] , та відповідач по справі [PERSON] , [INFO] , перебували у зареєстрованому шлюбі та рішенням Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 29.11.2022 шлюб між ними був розірваний (а.с.10-11). Під час перебування сина позивача [PERSON] та відповідача [PERSON] у зареєстрованому шлюбі у них народились діти [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] та серії [NUMBER] (а.с.12-13). Позивач стверджує, що відповідач чинить їй перешкоди у спілкуванні з її онуками, що стало підставою для звернення до органу опіки та піклування для визначення способу її участі у спілкуванні та вихованні онуків, на підставі чого було ухвалено відповідне рішення, однак від його виконання відповідач ухиляється. В матеріалах справи дійсно міститься рішенням виконавчого комітету Могилів-Подільської міської ради №419 від 24.11.2022 про визначення графіку побачень позивача з її неповнолітніми онуками. Відповідно до протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 17.12.2022 було прийнято заяву позивача про те, що її колишня невістка [PERSON] не виконує рішення Могилів-Подільської міської ради та не дає бачитись їй з онуками (а.с.8). Разом з тим, з рапорту інспектора-чергового Могилів-Подільського РВП ГУ НП у Вінницькій області від 10.12.2022 слідує, зокрема, що 10.12.2022 до служби 102 надійшло повідомлення від [PERSON] про те, що її невістка не дає бачитись з онуками заявниці та ігнорує рішення міської ради про визнання графіку побачень баби з онуками. Зі слів заявниці невістка разом з дітьми поїхала в село 09.12.2022 і знаходиться там (а.с.45) Згідно листа Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області №14402/223/05-2022 від 30.12.2022 вказана вище заява зареєстрована до ІКС ІПНП за №8814 від 10.12.2022. Разом з тим, за результатами попереднього розгляду було встановлено, що ознаки кримінального правопорушення в даному випадку відсутні, у зв`язку з чим підстав для внесення вказаної події до ЄРДР не має (а.с.47). Заперечуючи проти зазначених вище обставин відповідач до відзиву на позов долучила скрін-шоти повідомлень адресованих, як вона стверджує, позивачу через месенджер Viber в яких вона повідомляла бабу про те, що за місцем проживання відбуваються відключення електроенергії, відсутнє опалення, а тому вона разом з дітьми тимчасово проживає у батьків в селі, оскільки там наявне опалення, вода та електроенергія. Зокрема, є також повідомлення датоване 09.12.2022. Крім того, відповідач також надала копії заяв адресованих Службі у справах дітей Могилів-Подільської міської ради в яких вона повідомляла про зазначені обставини, у тому числі і заява за 09.12.2022 (а.с.52-63) Сторона позивача не скористалась своїм право подачі відповіді на відзив. Як слідує довідки КНП «Могилів-Подільський МЦ ПМСД» №29 від 10.08.2022 [PERSON] , [INFO] , потребує домашнього догляду (а.с.65), а відповідно до посвідчення Управління праці та соціального захисту населення Могилів-Подільської міської ради серії ААГ №129988 відповідач отримує державну соціальну допомогу на дитину з інвалідністю до 6 років - [PERSON] (а.с.64). Відповідно до Декларації прав дитини, проголошеної Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року, принциповим є положення про те, що дитина повинна зростати в умовах турботи. У п. 6 Декларації проголошено, що дитина для повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові і розуміння, вона повинна, коли це можливо, рости під опікою і відповідальністю своїх батьків і в усякому випадку в атмосфері любові і моральної та матеріальної забезпеченості. Відповідно до статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Верховною Радою України 27 лютого 1991 року (далі - Конвенція), в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом. Відповідно до частини першої статті 18, частини першої статті 27 Конвенції держави-учасниці докладають всіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист. Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. Право на повагу до сімейного життя, гарантоване статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, охоплює щонайменше зв`язки між близькими родичами, наприклад, між дідусями, бабусями та онуками, оскільки такі родичі можуть відігравати у сімейному житті важливу роль. Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського Суду як джерело права. Європейський суд з прав людини зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і онуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема, вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми онуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з онуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність (Рішення ЄСПЛ Богоносови проти росії від 05 березня 2019 року, п. 82). Тривалість часу, проведеного дитиною з бабою чи дідом може бути важливим фактором у забезпеченні найкращих інтересів дитини (справа Гокканнен проти Фінляндії, ЄСПЛ від 23 вересня 1994 року, справа Мамчур проти України ЄСПЛ від 16 липня 2015 року, справа Крапівін проти Росії, ЄСПЛ від 12 липня 2016 року). Відповідно до частини третьої статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Відповідно до частини 3 статті 291 ЦК України, фізична особа має право на підтримання зв`язків з членами своєї сім`ї та родичами незалежно від того, де вона перебуває. У статті 7 СК України визначено необхідність забезпечення дитині можливості здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України; регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини. Відповідно до ст. 1 Закону України "Про охорону дитинства" контакт з дитиною - це реалізація матір`ю, батьком, іншими членами сім`ї та родичами, у тому числі тими, з якими дитина не проживає, права на спілкування з дитиною, побачення зазначених осіб з дитиною, а також надання їм інформації про дитину або дитині про таких осіб, якщо це не суперечить інтересам дитини. Відповідно до ч. 1 ст. 151 Сімейного кодексу України батьки мають переважне право перед іншими особами на особисте виховання дитини. Разом з тим, норми Сімейного кодексу України встановлюють особисті немайнові права та обов`язки інших членів сім`ї та родичів. У частині першій статті 257 СК України встановлено, що баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Законодавцем визначено механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків і правнуків, який проявляється в: (а) покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; (б) закріпленні права баби діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення (частини друга, третя статті 257 СК України). Як встановлено судом в ході розгляду справи, між позивачем, як бабою та відповідачем як матір`ю неповнолітніх дітей не досягнуто згоди з приводу участі позивача у вихованні онуків та спілкуванні з ними. Разом з тим, згідно зі ст. 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Аналогічна позиція відображена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 липня 2020 року в справі № 295/13297/18 (провадження N 61-8094св20). Відповідно до статті 263 СК України спори щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 лютого 2019 року в справі № 607/13092/16-ц (провадження № 61-1713св17) зазначено, що будь-який сімейний спір стосовно дитини має вирішуватися з урахуванням та якнайкращим забезпеченням інтересів дитини. Відповідно до статті 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Відповідно до статті 263 СК України спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 СК України. За змістом статті 159 СК України суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні, побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Щодо вимоги позивача про зобов`язання відповідача не чинити їй перешкоди у спілкуванні та побаченнях з її онуками, то суд звертає увагу на те, що в ході судового розгляду відповідач дану обставину не визнала, а позивач на підтвердження такої обставини належних та допустимих доказів не надала. Відповідач же зазначала, що не проти того щоб баба бачилась зі своїми онуками. Фактично, доводи позивача про вчинення перешкод відповідачем належними доказами не підтверджено та фактично зводяться до двох випадків, коли позивач зверталась до органів поліції, однак, як зазначалось вище відповідач стверджує, що повідомляла і позивача і, службу у справах дітей про своє місцезнаходження разом з дітьми в дні, про які зазначає позивач. Враховуючи викладене вище, суд не вбачає підстав для задоволення вимоги позивача щодо зобов`язання відповідача не чинити їй перешкоди у спілкуванні з онуками. Разом з тим, наявність спору з цього приводу, є підставою для визначення судом способу участі баби у вихованні та спілкуванні з онуками. Доказів тієї обставини, що спілкування баби з онуками суперечить інтересам дітей, перешкодить їх нормальному розвитку та негативно вплине на їх психічний чи фізичний стан, або ж становить загрозу для них, матеріали справи не містять. При визначенні способу участі баби, суд враховує малолітній вік дітей, їх індивідуальні потреби в цьому віці для здорового розвитку, принцип розумності, справедливості, збалансованості між інтересами всіх учасників сімейних відносин, забезпечення найкращих інтересів дитини, підтримку зв`язків з родичами та необхідності виховання дитини в родинному колі, відчуття любові та турботи, в тому числі, від баби по лінії батька. Положеннями статті 19 СК України визначено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, особа має право на попереднє звернення за захистом своїх сімейних прав та інтересів до органу опіки та піклування. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання, якщо протягом десяти днів від часу його винесення заінтересована особа не звернулася за захистом своїх прав або інтересів до суду, крім випадку, передбаченого частиною другою статті 170 цього Кодексу. Під час розгляду судом спорів, зокрема, щодо участі баби у вихованні дитини обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини. Рішенням №419 виконавчого комітету Могилів-Подільської міської ради від 24.11.2022 визначено спосіб участі баби [PERSON] , [INFO] , у спілкуванні та вихованні її малолітніх внуків [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , а саме кожної суботи з 10 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв. за попередньою домовленістю, враховуючи режим, інтереси і потреби дітей (а.с.7). При цьому, саме на встановленні такого графіку наполягає позивач. Відповідач щодо встановлення графіку побачень запропонованого Службою у справах дітей Могилів-Подільської міської ради заперечувала, зважаючи на ту обставину, що має батьків похилого віку та повинна кожні вихідні їздити в село до них для допомоги. При цьому, зазначала, що доцільним є встановлення графіку побачень у будній день на 1,5 чи 2 години, наприклад, у період з 16 год. 30 хв. до 18 год. 00 хв. Відповідач вказувала про те, що діти відвідують школу, а тому раніше встановити побачення баби з онуками не можливо. Також, просила суд врахувати ту обставину, що її неповнолітня донька має протезування ока, а тому потребує більшої уваги та піклування, у зв`язку з чим побачення слід провидити за присутності матері дитини. Аналізуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що з метою реального виконання рішення суду та можливості реалізації позивачем своїх прав на участь у вихованні та спілкуванні з онуками, слід визначити спосіб участі [PERSON] у спілкуванні з онуками [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , та їх вихованні, встановивши графік їх побачень, а саме кожного вівторка з 16 год. 30 хв. до 18 год. 30 хв. в присутності матері, за попередньою домовленістю, враховуючи режим, інтереси і потреби дітей, на час проживання матері разом з дітьми у Могилів-Подільському районі Вінницької області. Крім того, у разі неможливості зі сторони матері забезпечити побачення баби та спілкування з онуками у визначений судом день та час, встановити, що побачення слід проводити у будь-який інший день поточного тижня (до наступного вівторка) з 16 год. 30 хв. до 18 год. 30 хв. в присутності матері, за попередньою домовленістю, враховуючи режим, інтереси і потреби дітей. Таке рішення суду ґрунтується, зокрема, на аналізі попередньої поведінки відповідача, яка фактично зумовила ту обставину, що рішення служби у справах дітей не виконувалось. Також, зважаючи на ту обставину, що відповідач в судовому засіданні повідомила про намір через 2-3 місяці змінити постійне місце проживання разом з дітьми та переїхати до м.Чернівці Чернівецької області, то враховуючи значну відстань між с.Воєводчинці Могилів-Подільського району Вінницької області та м.Чернівці, слід також визначити спосіб участі [PERSON] у спілкуванні з онуками [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , та їх вихованні, на час проживання матері разом з дітьми поза межами Могилів-Подільського району Вінницької області, встановивши графік їх побачень, а самекожної суботи або неділі уже з 10 год. 00 хв. до 16 год. 00 хв. в присутності матері, за попередньою домовленістю враховуючи режим, інтереси і потреби дітей, зважаючи на відстань більш ніж 200 км., яку змушена буде подолати позивач для побачення з онуками та те, що це вихідні дні. При цьому, у разі неможливості зі сторони матері забезпечити побачення баби та спілкування з онуками, у визначений судом день та час, встановити, що побачення слід проводити у будь-який інший день поточного тижня (до наступної суботи або неділі) не менше двох годин в присутності матері, за попередньою домовленістю, враховуючи режим, інтереси і потреби дітей. При визначенні таких днів побачень, судом враховано те, що відповідача має намір змінити постійне місце проживання та у такому випадку побачення саме у вихідні дні будуть слугувати підставою для реального виконання даного рішення суду, оскільки та обставина, яка заважала виконанню рішення служби у справах дітей, а саме проведення кожних вихідних за місцем проживання батьків відповідача, уже не буде носити постійного характеру. Крім того, зважаючи на те, що відповідач разом з дітьми за час розгляду даної цивільної справи змінювала постійне місце проживання та певний час проживала у іншій області, а також в судовому засіданні повідомляла про намір у майбутньому знову змінити місце проживання та враховуючи відстань між місцем проживання сторін спору, суд вважає за можливе також зобов`язати відповідача забезпечити можливість спілкування дітей з бабою за допомогою мобільного та відеозв`язку за номерами телефонів матері, а саме тел.: [NUMBER] , [NUMBER] . При цьому, слід також зобов`язати відповідача у випадку зміни будь-якого із зазначених номерів телефону протягом семи днів з дня настання такої події, повідомити про це бабу та повідомити їй новий номер телефону. При ухваленні такого рішення суд також зважає на те, що ні позивач, ні відповідач не позбавлені в майбутньому повторно звернутись до суду з вимогою про зміну встановленого судом графіку. Частиною 1 ст. 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного та

Outcome: partial