Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-03 00:00:00

Позивач звернулась до суду з даним позовом, вказуючи, що [INFO] померла її баба [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина на належну їй земельну ділянку з кадастровим номером 1821181200:02:002:0209, що розташована на території Давидівської сільської ради Володарсько-Волинського району Житомирської області. Позивач зазначає, що у лютому 2024 року вона звернулась до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , проте отримала відмову, у зв`язку з тим, що не прийняла спадщину в порядку та строк, встановлені чинним законодавством. Вказує, що причиною несвоєчасного звернення до нотаріуса було те, що на час смерті баби вона не проживала разом з нею, а тому їй не було відомо про існування Державного акта на право власності на земельну ділянку та, як наслідок, не було можливості вчасно звернутися із відповідною заявою до нотаріуса і лише у 2024 року вона знайшла документи, які підтверджують право власності баби на належне їй майно, а тому вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин. Позивач просить\~суд визначити\~їй додатковий\~строк для\~подання заяви\~про прийняття\~спадщини після\~смерті її\~баби \~ [PERSON] ,\~яка померла\~ [INFO] , тривалістю 3 місяці. В підготовче судове засідання позивач не прибула, направила до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представник відповідача Хорошівської селищної ради в судове засідання не з`явився.\~Селищний голова подав до суду заяву про розгляд справи без участі представника селищної ради, зазначив, що позов визнає. Згідно ч.ч. 3, 4\~ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем; ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому\~ст. 206 цього Кодексу. Відповідно до\~ст.206 ч.4 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити в підготовчому засіданні. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до переконання, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Відповідно до ч.1 ст.1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Із ч.1\~ст.1269\~ЦК України слідує, що\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Частина 1\~ст.1270\~ЦК України передбачає, що\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч.3\~ст.1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 N7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272\~ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга\~статті 1272\~ЦК україни), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . Із копії свідоцтва про народження [PERSON] (серії [NUMBER] ), яка відповідно до копії свідоцтва про одруження серії [NUMBER] після одруження змінила прізвище на [PERSON] , слідує, що батьком останньої є [PERSON] , [INFO] , матір`ю якого є [PERSON] згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] . Із експертного\~висновку №056/234-n\~від 12.02.2024\~року слідує,\~що українські\~записи прізвища [PERSON] (свідоцтво про народження [PERSON] , запис мати [PERSON] ; свідоцтво про одруження, запис [PERSON] ) і [PERSON] (свідоцтво про смерть, запис [PERSON] ; державний акт на право власності на земельну ділянку, запис [PERSON] ; довідка, видана виконавчим комітетом Хорошівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, запис [PERSON] ) та російський запис ТРЕТЯК (свідоцтво про народження, записи російською мовою [PERSON] , мать [PERSON] ) є ідентичними в документах, наданих для експертизи. Крім того, український запис особового імені [PERSON] (паспорт громадянина України, запис [PERSON] ; картка фізичної особи - платника податків, запис [PERSON] ; довідка, видана виконавчім комітетом Хорошівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, запис [PERSON] ; свідоцтво про одруження, запис [PERSON] ) та російські записи [PERSON] (свідоцтво про народження, запис російською мовою [PERSON] ) і [PERSON] (паспорт громадянина України, запис російською мовою [PERSON] ) є ідентичними в документах, наданих для експертизи. Згідно копій довідок виконавчого комітету Хорошівської селищної ради від 08.02.2024 року №70, №71, виданих [PERSON] , її баба [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , на день смерті була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Разом із спадкодавцем [PERSON] на день смерті та протягом 6 місяців після смерті ніхто не був зареєстрований та постійно не проживав. Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 09.02.2024 року, виданої приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Толстіхіною Н.Д., спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , не заводилась. Згідно листа приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Толстіхіної Н.Д. від 09.02.2024 року за вих. №37/01-16 [PERSON] не може бути видано свідоцтво про право на спадщину після смерті спадкодавця [PERSON] , [INFO] , що померла [INFO] , у зв`язку з тим, що до нотаріальної контори не було подано заяви про прийняття спадщини згідно ст.1268 ЦК України, а тому їй рекомендовано звернутись до суду за наданням додаткового строку для прийняття спадщини після бабусі [PERSON] , [INFO] , що померла [INFO] . Копією державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯА №880189 підтверджується, що земельна ділянка з кадастровим номером 1821181200:02:002:0209, що розташована на території Давидівської сільської ради Володарсько-Волинського району Житомирської області, належать на праві власності [PERSON] . Верховний Суд\~України на засіданні Судової палати у цивільних справах 26 вересня 2012 року розглянув справу № 6-85цс12, предметом якої був спір про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. При розгляді цієї справи Верховний Суд України зробив правовий висновок про те, що право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч.3 ст.1272\~ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч.3 ст.\~1272\~ЦК України не застосовуються. Згідно ст.206 ч.4 ЦПК України якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Визнання позову відповідачем за відсутності інших спадкоємців за даними Спадкового реєстру свідчить, що права, свободи та інтереси інших осіб не будуть порушені. Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права щодо прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи. Враховуючи,\~що позивач\~є спадкоємицею\~після смерті\~ [PERSON] ,\~інші спадкоємці\~із заявами\~про прийняття\~спадщини та\~видачу свідоцтва\~про право\~на спадщину\~до нотаріуса\~не звертались,\~позивач вчасно\~не звернулась\~до нотаріальної\~контори для\~подання заяви\~про прийняття\~спадщини у\~зв`язку з\~тим,\~що не\~знала про\~наявність у\~спадкодавиці будь-яких\~правовстановлюючих документів\~на земельну\~ділянку,\~беручи до\~уваги те,\~що відповідач\~позов визнає,\~то пропущений\~строк для\~прийняття позивачем спадщини суд визнає поважним. Відтак, суд приходить до висновку, що за наведених обставин, позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved