Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-11 00:00:00

03 жовтня 2024 [PERSON] звернулася з позовом до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позову зазначила, що є єдиною спадкоємицею після смерті рідної сестри [PERSON] , померлої [INFO] . На момент смерті [PERSON] проживала в селі Липці Харківського району Харківської області, яке з 24.02.2024 відносилось до територій, на яких ведуться бойові дії. Про смерть сестри дізналася, перебуваючи у Фінляндській Республіці. 29.09.2023 звернулася до нотаріуса за оформленням спадщини, але їй було відмовлено у зв`язку із пропуском строку прийняття спадщини. Заповіту [PERSON] не залишила. Раніше була позбавлена можливості звернутися до нотаріуса, оскільки з метою збереження життя та здоров`я вимушена була змінити місце проживання та переїхати до Угорщини, а потім до Фінляндської Республіки. Вважає причину попуску подання заяви про прийняття спадщини поважною. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 02.11.2023 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. У встановлений в ухвалі строк від відповідача відзиву на позов не надійшло. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 22.02.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивачка надала суду письмову заяву, в якій позов підтримала в повному обсязі та просила задовольнити його, розгляд справи провести за її відсутності. Харківська міська рада відзив на позов не надала, про час та місце розгляду цивільної справи повідомлялась своєчасно та належним чином у судове засідання представника не направила. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутністю учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, перевіривши обставини справи, суд доходить наступних висновків: У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються. Згідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судом встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , повторно виданого 18.03.2004 відділом реєстрації актів цивільного стану Сарненського райуправління юстиції Рівненської області, [PERSON] народилася [INFO] у с. Люхча Сарненського району Рівненської області, її батьками є [PERSON] та [PERSON] . Змінила прізвище після реєстрації шлюбу, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] . Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 06.06.1960 [PERSON] народилася [INFO] у с. Люхча Сарненського району Ровенської області, її батьками є [PERSON] та [PERSON] . Змінила прізвище після реєстрації шлюбу, що підтверджується копією витягу № 00022882284 з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища. Отже позивачкою доведено, що померла [PERSON] є її сестрою. [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого 15 серпня 2023 року Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 3796. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на кімнату 26 квартири [ADDRESS] , де на теперішній час і зареєстрована позивачка. Спадкоємицею першої черги після смерті [PERSON] є її сестра [PERSON] 29 вересня 2023 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Рудаєвою В.О. повідомлено [PERSON] про неможливість заведення спадкової справи у зв`язку з порушенням встановленого законом строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Відповідно до витягу зі спадкового реєстру від 24.01.2024, спадкова справа не заводилася. Отже, інших осіб, які мають право отримання спадщини судом не встановлено. Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно п.2.1. Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5 спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої першою заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 1.2. Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5 при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснив Пленуму Верховного Суду України у п. 24 своєї постанови № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч.2 ст.1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця яке залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). У зв`язку зі смертю [PERSON] 19.12.2022 шестимісячний строк на подання заяви про прийняття спадщини спливав 20.06.2023. З урахуванням веденого в Україні Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року воєнного стану, у позивача виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасної подачі заяви про прийняття спадщини. Постановою Кабінету\~Міністрів України\~від 28.02.2022\~року №\~164\~«Деякі питання\~нотаріату в\~умовах воєнного\~стану» перебіг\~строку для\~прийняття спадщини\~або відмови\~від її\~прийняття зупинився\~на час\~дії воєнного\~стану,\~змінами внесеними\~Постановою Кабінету\~Міністрів України\~від 06.03.2022\~року №\~209\~«Деякі питання\~державної реєстрації\~та функціонування\~єдиних та\~державних реєстрів,\~держателем яких\~є Міністерство\~юстиції,\~в умовах\~воєнного стану»\~перебіг строку\~для прийняття спадщини зупинений. В подальшому Постановою Кабінету Міністрів України № 469 від 09.05.2023 пункт щодо перебігу строків звернення з заявами про прийняття спадщини виключено. Отже внаслідок зміни законодавства про порядок обчислення строку на прийняття спадщини, який на рівні Постанов Кабінету Міністрів України спочатку був зупинений на час воєнного стану, а згодом цей порядок змінився у гіршу сторону для спадкоємця, цей строк був обмежений відстроченням на чотири місяця. У цивільному судочинстві діє принцип верховенства права, ст. 10 ЦПК України, який передбачає, що нормативні акти мають відповідати критерію правової визначеності, щоб пересічна особа, яка не має юридичних знань могла діючи розумно та добросовісно на підставі відповідного нормативного акту визначити правила своєї поведінки. При цьому хоча строки прийняття спадщини можуть встановлюватися та змінюватися лише законом, а не постановами КМУ, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує, що правовий режим врегулювання перебігу 6-ти місячного строку для прийняття спадщини у даному випадку не відповідає критерію правової визначеності, який є елементом принципу верховенства права і посилання на цю обставину, як на причину пропуску строку з боку позивача є обґрунтованою. У ситуації дії військового стану, невизначеності у правовому регулюванні перебігу строку прийняття спадщини позивач небезпідставно помилився стосовно кінцевої дати на прийняття спадщини і така помилка є об`єктивною та істотною перешкодою для подання заяви про прийняття спадщини у визначений законом 6-ти місячний строк, а тому з урахуванням інших наведених позивачем у своєму позові негативних чинників для прийняття спадщини, пов`язаних з воєнним станом, які змістили пріоритети для кожного, хто перебуває у зоні воєнних дій у бік першочергових гарантій безпеки для життя та здоров`я, вони у своїй сукупності є поважними причинами, які перешкодили позивачу вчасно звернутись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщина, а тому відповідно до ст. 1272 ЦК України суд задовольняє позов та надає позивачу додатковий строк для прийняття спадщини, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, який відповідно до загального принципу цивільного законодавства, розумності, добросовісності та справедливості суд визначає терміном у два місяці. Задовольняючи позов суд враховує, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Outcome: approved