Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-13 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Печерського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) державний виконавець Біляєв Борис про зняття арешту з майна посилаючисьна те,що при здійсненні реєстраційних дій в офісі у приватного нотаріуса мені стало відомо про наявність в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна запису, реєстраційний номер 12950310 від 04.09.2012, про арешт нерухомого майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, внесений на підставі постанови ВДВС Печерського РУЮ № 1861/9 від 04.08.2012. Об`єктом обтяження вказаного арешту є «невизначене майно, все нерухоме майно, що належить [PERSON] , код: [NUMBER] , адреса: [ADDRESS] ». Однак вказаний вище код (РНОКПП) та адреса реєстрації не мають до позивача відношення та не відповідають її РНОКПП та адресі реєстрації, оскільки належать її колишньому чоловіку [PERSON] . І це стало підставою звернутися до суду, у зв`язку з порушеним її правом. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11 грудня 2023 року справу №757/56835/23-ц та передано на розгляд судді Остапчук Т.В 02 лютого 2024 року суддею Печерського районного суду міста Києва винесено ухвалу про відкриття провадження у справі в порядку позовного загального провадження. 28 лютого 2024 року ухвалою Печерського районного суду міста Києва закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. В судове засідання позивач не з"явилася, до канцелярії суду подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити. Представник Печерського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) в судове засідання не зявилася, до канцелярії суду подала заяву про розгляд справи без участі представника відділу. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Встановлено, що при здійсненні реєстраційних дій в офісі у приватного нотаріуса мені стало відомо про наявність в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна запису, реєстраційний номер 12950310 від 04.09.2012, про арешт нерухомого майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, внесений на підставі постанови ВДВС Печерського РУЮ № 1861/9 від 04.08.2012. Об`єктом обтяження вказаного арешту є «невизначене майно, все нерухоме майно, що належить [PERSON] , код: [NUMBER] , адреса: [ADDRESS] ». Однак вказаний вище код (РНОКПП) та адреса реєстрації не мають до позивача відношення та не відповідають її РНОКПП та адресі реєстрації, оскільки належать її колишньому чоловіку [PERSON] . Звернувшись до Печерського ВДВС м. Києва із письмовою заявою, в якій позивач просила видалити записЮ реєстраційний номер 12950310 вд 04.09.2012 року про арешт нерухомого майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, винесений на підстав постанови ВДВС Печерського РУЮ №1861/9 від 04.08.2012, однак 26.07.2023 позивач отримала відповідь від державного виконавця Печерського ВДВС м.Києва Біляєва Бориса, в якій було відмовлено у видаленні запитуваного запису про арешт. Наявність вищевказаного арешту нерухомого майна позбавляє можливості позивача реалізувати свої права, встановлені законодавством. Відповідно до статті 41 Конституції України та пункту 2 частини першої статті 3, статті 321ЦК України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності чи обмежений у його здійсненні, крім випадків, встановлених Конституцією та законом. Згідно ст.55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Відновлення порушеного конституційного права на вільне користування своєю власністю є покладення на відповідача обов`язку усунути перешкоди у користуванні майном. Відповідно до ч.ч.1 та 2 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Пленум Верховного Суду України у постанові від 27.08.1976 року №6 «Про судову практику в справах про виключення майна з опису» у п. 4 роз`яснив, що за правилами, встановленими для розгляду позовів про виключення майна з опису, розглядаються вимоги громадян і організацій, що ґрунтуються на праві власності на описане майно або на праві володіння ним. Відповідно до ч.2 ст.30 ЦПК України, позови про зняття арешту з майна пред`являються за місцем знаходження цього майна або основної його частини. Стаття 16 ЦК України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права. Ст. 316,317,319 ЦК України регламентовано, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд, а, ст.321 ЦК України, - що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений в його здійсненні. Статтею 391 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до вимог ч.ч.1,2 ст.56 ЗУ «При виконавче провадження», арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року № 5 Про судову практику в справах про зняття арешту з майна позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). А, відповідно до ч.ч.1,2 ст.59 та ст.60 ЗУ «Про виконавче провадження`особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить саме їй, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. В разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника, арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. В разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника. Враховуючи те, що позивач через наявне обтяження на нерухоме майно немає можливості реалізувати свої права в інший спосіб, крім судового захисту, а тому суд приходить до висновку, що позов підставний та підлягає до задоволення.

Outcome: approved