Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-06 00:00:00

[PERSON] , в інтересах якої діє представник адвокат Мироненко С.М. звернулася до суду, з позовом, в якому просила стягнути з [PERSON] пеню за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітніх дітей в розмірі 90760,72 грн. та стягнути судові витрати. В обґрунтування\~позовної заяви\~позивач зазначає,\~щовона - [PERSON] перебувала у шлюбі із [PERSON] . Від шлюбу сторони мають двох неповнолітніх дітей - [PERSON] , [INFO] т а [PERSON] , [INFO] . Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 20.04.2010 року розірвано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , зареєстрований 21.05.2005 р. у міському відділі реєстрації актів цивільного стану №1 Харківського обласного управління юстиції, актовий запис N653. 27 листопада 2020 року Дергачівським районним судом Харківської області видано судовий наказ (справа №619/5023/20) про стягнення з [PERSON] користь [PERSON] аліментів на утримання неповнолітніх дітей [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] у розмірі 1/3 частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше 10 прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку щомісяця, починаючи з 26.11.2020 і до досягнення найстаршою дитиною повноліття. \~ \~ \~ \~Постановою Київського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) від 16.12.2020 року відкрито виконавче провадження з примусового виконання вищезазначеного Судового наказу. Згідно розрахунку боргу по аліментах від 17.10.2023 року, виданого старшим державним виконавцем Київського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) Ткаченко Арсентієм Олександровичем при виконанні судового наказу N 619/5023/20, станом на 01.10.2023 року борг зі сплати аліментів складає 90\~760,72 грн. Відповідач не подавав до Державної виконавчої служби будь-яких заяв щодо неможливості сплати аліментів у визначеному судовим рішенням розмірі, а також не звертався до суду із позовними заявами про зменшення розміру аліментів. Зазначені обставини свідчать про наявність спору щодо розміру аліментів, які повинні бути сплачені відповідачем. Загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою:p=(A1х1%хQ1)+(A2х1%хQ2)+……….(Anх1%хQn), де:p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову;A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць; Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову;Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць. Згідно розрахунку боргу по аліментах від 17.10.2023 року, виданого старшим державним виконавцем Київського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) Ткаченко Арсентієм Олександровичем при виконанні судового наказу N 619/5023/20, станом на 01.10.2023 року борг зі сплати аліментів складає 90\~760,72 грн. Розмір пені за прострочення сплати аліментів за період з 01.01.2021 року по 01.10.2023 року визначений шляхом сумування розмірів пені по кожному із прострочених платежів та становить 348 367,89 грн., який визначений згідно розрахунку, проведеного стороною позивача та який доданий до позовної заяви. Оскільки загальна сума заборгованості по сплаті аліментів за вказаний період складає 90 760,72 грн., а стягнення пені є можливим у розмірі не більшому ніж сума боргу, розмір пені за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітніх дітей [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] за період з 01.01.2021 року по 01.10.2023 року, який підлягає стягненню, складає 90 760,72 грн. В судове засідання позивачка не з`явилася, представником позивача надано до суду заяву з проханням розгляд справи провести за її відсутністю, позовні вимоги просила задовольнити у повному обсязі. Не заперечувала проти заочного розгляду справи та постановлення у справі заочного рішення. Частиною 3\~статті 211 ЦПК України\~передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідач у судове засідання не з`явився, причину неявки не повідомив, про місце, дату та час судового засідання повідомлявся належним чином за зареєстрованим місцем проживання, однак судові повістки не вручені під час доставки у зв`язку з відсутністю адресата. Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Пунктом 99-1 «Правил надання послуг поштового зв`язку», затверджених постановою КМ України від 5 березня 2009 р. № 270, установлено, що рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка». Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка», працівник поштового зв`язку робить позначку «адресат відсутній за вказаною адресою», яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду. Отже, відповідно п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України вважається, що судова повістка відповідачу вручена. Відповідно ч. 1\~ст. 280 ЦПК України\~суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. З урахуванням того, що відповідач, будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду справи, не з`явився у судове засідання, не подав відзив на позов, до того ж, інформація щодо часу розгляду даної справи розміщена на офіційному веб-сайті судової влади України, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази в сукупності, суд приходить до висновку, про задоволення позову, з наступних підстав. Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно частини 1, 3 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Як встановлено судом, позивач [PERSON] перебувала у шлюбі із відповідачем [PERSON] . Від шлюбу сторони мали двох дітей - [PERSON] , [INFO] т а [PERSON] , [INFO] . Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 20.04.2010 року розірвано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , зареєстрований 21.05.2005 року у міському відділі реєстрації актів цивільного стану №1 Харківського обласного управління юстиції, актовий запис N653. 27 листопада 2020 року Дергачівським районним судом Харківської області видано судовий наказ (справа №619/5023/20) про стягнення з [PERSON] користь [PERSON] аліментів на утримання неповнолітніх дітей [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] у розмірі 1/3 частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше 10 прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку щомісяця, починаючи з 26.11.2020 і до досягнення найстаршою дитиною повноліття. Постановою Київського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) від 16.12.2020 року відкрито виконавче провадження з примусового виконання вищезазначеного судового наказу. Згідно розрахунку боргу по аліментах від 17.10.2023 року, виданого старшим державним виконавцем Київського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) Ткаченко Арсентієм Олександровичем при виконанні судового наказу N 619/5023/20, станом на 01.10.2023 року борг зі сплати аліментів складає 90\~760,72 грн. Відповідач не подавав до Державної виконавчої служби будь-яких заяв щодо неможливості сплати аліментів у визначеному судовим рішенням розмірі, а також не звертався до суду із позовними заявами про зменшення розміру аліментів. Зазначені обставини свідчать про наявність спору щодо розміру аліментів, які повинні бути сплачені відповідачем. Загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою:p=(A1х1%хQ1)+(A2х1%хQ2)+……….(Anх1%хQn), де:p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову;A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць; Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову;Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць. Згідно розрахунку боргу по аліментах від 17.10.2023 року, виданого старшим державним виконавцем Київського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) Ткаченко Арсентієм Олександровичем при виконанні судового наказу N 619/5023/20, станом на 01.10.2023 року борг зі сплати аліментів складає 90\~760,72 грн. Розмір пені за прострочення сплати аліментів за період з 01.01.2021 року по 01.10.2023 року визначений шляхом сумування розмірів пені по кожному із прострочених платежів та становить 348 367,89 грн., який визначений згідно розрахунку, проведеного стороною позивача та доданого до матеріалів справи. Оскільки загальна сума заборгованості по сплаті аліментів за вказаний період складає 90 760,72 грн., а стягнення пені є можливим у розмірі не більшому ніж сума боргу, розмір пені за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітніх дітей [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] за період з 01.01.2021 року по 01.10.2023 року, який підлягає стягненню, складає 90 760,72 грн. Крім того, позивач [PERSON] просила стягнути з відповідача [PERSON] на її користь судові витрати, понесені нею на професійну правничу допомогу 9000 грн, що підтверджується додатком від 07.02.2024 №1 до договору про надання правової допомоги та юридичних послуг від 19.10.2023 року та актом виконаних робіт від 07.02.2024 року. Відповідно до ч. 8 ст.71 ЗУ «Про виконавче провадження» спори щодо розміру заборгованості із сплати аліментів вирішуються судом за заявою заінтересованої особи у порядку, встановленому законом. Відповідно до статті 180 Сімейного кодексу України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Відповідно до ч. 2 ст.195 Сімейного кодексу України заборгованість за аліментами платника аліментів, який не працював на час виникнення заборгованості або є фізичною особою - підприємцем і перебуває на спрощеній системі оподаткування, або є громадянином України, який одержує заробіток (дохід) у державі, з якою Україна не має договору про правову допомогу, визначається виходячи із середньої заробітної плати працівника для даної місцевості. Відповідно до ч.3 ст.195 Сімейного кодексу України розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, приватним виконавцем, а в разі виникнення спору - судом. Відповідно до ч. 1 ст.196 Сімейного кодексу України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Згідно із ч. 1 ст. 20 СK України до вимог, що випливають із сімейних відносин, позовна давність не застосовується, крім випадків, передбачених ч. 2 ст. 72, ч. 2 ст. 129, ч. 3 ст. 138, ч. 3 ст. 139 цього Kодексу. Позовна давність не поширюється на правовідносини, які регулюються ст. 196 СK України, а тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума пені за весь період прострочення сплати аліментів. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Отже загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою:p=(A1х1%хQ1)+(A2х1%хQ2)+……….(Anх1%хQn), де:p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову;A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць;Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову;Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць. Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. До зазначених висновків прийшла Велика Палата Верховного Суду у Постанові від 25 квітня 2018 року справі 572/1762/15-ц. Аналогічні висновки містяться у Постанові Верховного Суду від 05 грудня 2018 року у справі № 372/264/15-ц, з їх вірністю погодилася і Велика Палата Верховного Суду у Постанові від 03.04.2019 року при касаційному перегляді справи № 333/6020/16-ц. Відповідно до ч. 4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. За положенням частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до частини 1, 6 статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, та враховуючи те, що обставини, на які посилається позивачка, знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, а позовні вимоги ґрунтуються на вимогах закону, суд прийшов до висновку, що вказаний позов підлягає задоволенню. На підставі\~викладеного,\~

Outcome: approved