Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-13 00:00:00

Позивач ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. В обґрунтування позову посилається на те, що 26.09.2022 року між позивачем та відповідачем було укладено Заяву - Договір №2022/I_C/192-001189, який разом з Правилами відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичних осіб та надання послуг за платіжними картками АТ «УКРГАЗБАНК», тарифним планом та умовами банківських Продуктів/Пакетів, є договором комплексного банківського обслуговування. В рамках даної Заяви- договору Банком з позичальником було укладено договір овердрафту №2022/I_C/192-001189. За умовами якого, Банк встановив на Субрахунку Позичальника ліміт дозволеного овердрафту на умовах програми кредитування «Крок на зустріч», з максимальною сумою ліміту до 300000,00 грн, строком кредитування на 24 місяці, погашення відповідно до графіку Додатку №1, зі сплатою процентів за користування овердрафтом, виходячи з процентної ставки 29,99% річних, процентною ставкою на прострочену заборгованість 48,00%. Також сторони погодили комісію за видачу кредиту/встановлення кредиту, - 4,00% від суми переказу. Деякий час\~позичальник виконував\~свої кредитні\~зобов`язання,\~однак в\~подальшому систематично\~допускав порушення\~своїх зобов`язань,\~погашення кредиту\~здійснювалося із\~порушенням встановленого\~кредитним договором\~порядку,\~кредит погашався\~не щомісячно,\~внаслідок чого\~станом на\~25.11.2022\~року виникла\~прострочена заборгованість.\~У зв`язку\~з чим,\~заборгованість відповідача\~перед банком\~становить 37356,41\~грн,\~яка складається\~із :заборгованості\~по кредиту\~(поточна)\~-14095,25\~грн,\~заборгованість по\~кредиту (прострочена)\~ 12920,79\~грн.,\~заборгованості по\~процентах (поточна)\~ 377,54\~грн,\~заборгованості про\~процентах (прострочена)\~ 9962,83\~грн. На підставі вищевикладеного просить стягнути з відповідача вказану заборгованість та судові витрати. Ухвалою судді Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 16.02.2024 року відкрито спрощене позовне провадження у даній справі та призначено справу до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін в судове засідання. Відповідачем [PERSON] подано\~заяву, зареєстровану судом 12.03.2024 року за вх.№2676, в якій остання просила проводити розгляд справи у її відсутність та відмовити у задоволенні позову позивачу. На обґрунтування своєї позиції зазначила, що позовна заява підписана особою, яка не має повноважень на підписання позовної заяви до суду, також матеріали справи не містять документів щодо його повноважень на підписання позову до суду та представлення інтересів в суді. Крім того, зазначила, що підтвердження наявності боргу є первинні документи, а не розрахунок, який надано банком до суду, а також розрахунок повинен підтверджуватися первинними документами, які не надані до суду. Представником позивача [PERSON] подано письмові пояснення, зареєстровані судом 14.03.2024 року за вх. №2812/24, в яких останній просив проводити розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Доводи відповідача вважає необґрунтованим, з огляду на наступне. Посилаючись на постанову КГС від 23.11.2020 року по справі №908/592/19 зазначив, що до позовної заяви Банку представником долучено завірену копію наказу №326-н пт від 17.12.2020 року, яким йому ( [PERSON] ) надано право діяти від імені АБ «УКРАГАЗБАНК» без довіреності та визначений обсяг повноважень та обмеження таких представників, а також копію виписки з ЄДРЮОФОПГФ щодо АБ «УКРГАЗБАНК», де він ( [PERSON] ) внесений до ЄДР, як такий, що має право діяти від імені АБ «УКРГАЗБАНК» без довіреності. Щодо відсутності первинних документів, які підтверджують розмір заборгованості відповідача, зазначив, що наданий розрахунок заборгованості відповідає умовам укладеного Кредитного договору та підтверджується долученими до позову виписками по рахунках позичальника, є належними доказами на підтвердження факту видачу кредитних коштів, подальшого обслуговування кредиту та є такими, які є первинними бухгалтерськими документами, відповідно до ст.9 ЗУ «Про бухгалтерських облік та фінансування звітності в Україні» ст.41 ЗУ «Про національний банк України» та ст.68 ЗУ «Про банки та банківську діяльність». За наведених вище обставин, суд дійшов висновку про розгляд справи за відсутності сторін на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно ст. ст.\~12,\~13,\~81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи дотримуючись принципів диспозитивності та змагальності сторін. Суд розглядає справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі наданих сторонами доказів. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. За правилами\~ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Частиною 1\~ст. 77 ЦПК України\~визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд, дослідивши у судовому засіданні матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що 26.09.2022 року між ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» та [PERSON] було підписано Заяву - Договір № 2022/I_C/192-001189 який разом з Правилами відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичних осіб та надання послуг за платіжними картками АТ «УКРГАЗБАНК», тарифним планом та умовами банківських Продуктів/Пакетів, є договором комплексного банківського обслуговування. Згідно з даними Заяви - Договору про надання банківських послуг від 26.09.2022 відповідач підтвердила, що підписана нею заява разом з Умовами і правилами надання банківських послуг, Тарифним планом, Графіком Додаток №1 до Заяви - договору та Паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг, відповідно відповідач підтвердила, що ознайомилася та зобов`язувалася виконувати його умови. Відповідно до Договору Банк встановив на картковому рахунку [PERSON] максимальну суму ліміту дозволеного овердрафту по Картковому рахунку в розмірі 27353,25 грн, строком на 24 місяців, щомісячний платіж відповідно до графіка Додаток №1. Пільговий період процентна ставка на пільговий період становить 29,00% річних, процентна ставка на прострочену заборгованість у розмірі 48% річних (а.с.7-11). ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» виконав взяті на себе зобов`язання, відкривши клієнту картковий рахунок та надав у користування овердрафт (кредит), що підтверджується Випискою з особового рахунку відповідача (а.с.4-6). Однак, взятті на себе зобов`язання відповідачем не виконано, як вбачається з розрахунку заборгованості станом на 30.11.2023 року утворилась заборгованість за кредитним договором, яка складає 37356,41 грн, з яких: - заборгованість по кредиту (поточна) 14095,25 грн; - заборгованість по кредиту (прострочена) 12920,79 грн; - заборгованість по процентах (поточна) 377,54 грн; - заборгованість по процентах (прострочена) 9962,83 грн (а.с.3). Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства. Кредитний договір укладається у письмовій формі (ч.1\~ст.1055 ЦК України). Згідно із\~статтею 629 ЦК України\~договір є обов`язковим для виконання сторонами. У частині 1\~статті 526 ЦК України\~передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до\~ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до\~ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. Статтею 599 ЦК України\~встановлено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Свобода договору є однією із загальних засад цивільного законодавства, що передбачено у пункті 3 частини першої\~статті 3 ЦК України. Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність, що передбачено у пункті 6 частини першої\~статті 3 ЦК України. Тобто, дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки, характеризуватися чесністю, відкритістю та повагою до інтересів іншої сторони чи сторін договору. У частинах першій, третій\~статті 509 ЦК України\~вказано, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до статей\~1049,\~1050,\~1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. За змістом ч.1ст. 634 цього\~Кодексу\~договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. За змістом\~статті 1056-1 ЦК України, процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Відповідно до частини першої\~статті 1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається нарівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. З аналізу наведених норм вбачається, що у разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просить у тому числі, крім тіла кредиту (сума, яку фактично отримав в борг позичальник), стягнути заборгованість по процентах (поточну та прострочену). Стороною відповідача наданий позивачем розрахунок не спростовано як і не надано суду доказів належного виконання зобов`язань за укладеним договором. Щодо посилання відповідача, що в матеріалах справи на підтвердження заборгованості відсутні первинні документи, суд зазначає наступне. У відповідності до умов укладеного в заява - договір 2022/I_C/192-001189, кошти надаються Позичальнику в безготівковій формі, шляхом перерахування на поточний рахунок [NUMBER] (п. 4.1. основні параметри кредитування). Відповідно до п.п. 3, 6 ст.9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", інформація, що міститься у прийнятих до обліку первинних документах, систематизується на рахунках бухгалтерського обліку в регістрах синтетичного та аналітичного обліку шляхом подвійного запису їх на взаємопов`язаних рахунках бухгалтерського обліку. У разі складання та зберігання первинних документів і регістрів бухгалтерського обліку на машинних носіях інформації підприємство зобов`язане за свій рахунок виготовити їх копії на паперових носіях на вимогу інших учасників господарських операцій, а також правоохоронних органів та відповідних органів у межах їх повноважень, передбачених законами. Згідно зі ст. 41 Закону України "Про Національний банк України"та ч. ч. 1, 2 ст.68 Закону України "Про банки та банківську діяльність", Національний банк України встановлює обов`язкові для банківської системи стандарти та Правила ведення бухгалтерського обліку і фінансової звітності, що відповідають вимогам законів України та міжнародним стандартам фінансової звітності. Банки організовують бухгалтерський облік відповідно до внутрішньої облікової політики, розробленої на підставі Правил, встановлених Національним банком України відповідно до міжнародних стандартів бухгалтерського обліку. Бухгалтерський облік має забезпечувати своєчасне та повне відображення всіх банківських операцій та надання користувачам достовірної інформації про стан активів і зобов`язань, результати фінансової діяльності та їх зміни. Підставою для бухгалтерського обліку операцій банку відповідно до підпункту 2.1.1 Положення про організацію бухгалтерського обліку та звітності в банках України, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 30.12.1998 № 566, зі змінами та доповненнями, є первинні документи, які фіксують факти здійснення цих операцій. У разі складання їх у вигляді електронних записів при потребі повинно бути забезпечене отримання інформації на паперовому носії. Пунктом 5.1 глави 5 вищезазначеного Положенням визначено, що інформація, яка міститься в первинних документах, систематизується в регістрах синтетичного та аналітичного обліку. Запис у регістрах аналітичного обліку здійснюється лише на підставі відповідного санкціонованого первинного документа. Згідно з п. 5.4. цього Положенням, особові рахунки є регістрами аналітичного обліку, що вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня. При цьому, п. 5.6 Положення про організацію операційної діяльності в банках України, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 18.06.2003 № 254визначено, що виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту. Отже, виписки з особових рахунків клієнтів є регістрами аналітичного обліку, вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій. Тобто наданий суду розрахунок заборгованості за договором, не суперечить положенням\~ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», містить: суму заборгованості по кредиту, суму заборгованості за відсотками та загальний розмір заборгованості. Щодо твердження відповідача про відсутність повноважень представника позивача на підписання позовної заяви та представлення інтересів в суду, суд зазначає наступне Відповідно до ч. 2 ст.175, ч.7 ст. 177 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача. Згідно ч.1,2,3\~ст.58\~ЦПК України\~сторона,\~третя особа,\~а також\~особа,\~якій законом\~надано право\~звертатися до\~суду в\~інтересах іншої\~особи,\~може брати\~участь у\~судовому процесі\~особисто (самопредставництво)\~та (або)\~через представника. Особиста\~участь у\~справі особи\~не позбавляє\~її права\~мати в\~цій справі\~представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника. Отже, наведені вище положення законодавства розмежовують такі юридичні категорії, як «самопредставництво» і «представництво». Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності). Аналогічні правові висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 02.07.2020 у справі № 9901/39/20, Верховного Суду від 22.04.2020 у справі № 911/933/19, від 28.04.2020 у справі №910/10553/18, від 09.06.2020 у справі № 904/92/20, від 17.09.2020 у справі №910/3850/19, від 23.11.2020 у справі № 908/592/19, від 08.12.2020 у справі № 905/2488/15, від 15.02.2021 у справі № 914/283/20. Статтею 7 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» передбачено, що Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі\~Єдиний державний реєстр) створюється з метою забезпечення державних органів та органів місцевого самоврядування, а також учасників цивільного обороту достовірною інформацією про юридичних осіб, громадські формування, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб-підприємців з Єдиного державного реєстру. Відповідно до п. 13 ч. 2 ст. 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» в Єдиному державному реєстрі містяться, зокрема, відомості про керівника юридичної особи, а за бажанням юридичної особи\~також про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо, дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи. Згідно з ч. 1 та ч. 4 ст. 10 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою. Відомості, що містяться в Єдиному державному реєстрі, використовуються для ідентифікації юридичної особи або її відокремленого підрозділу, громадського формування, що не має статусу юридичної особи, фізичної особи-підприємця, у тому числі під час провадження ними господарської діяльності та відкриття рахунків у банках та інших фінансових установах. Як вбачається з матеріалів справи, позовну заяву подано і підписано до суду начальником юридичного відділу Кіровоградської ОД АБ «УКРГАЗБАНК» Кузнєцовим О.В., який згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань є уповноваженною особою вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори тощо.(Наказ АБ «УКРГАЗБАНК» №236-Н/ПТ від 17.12.2020). Відповідно до наказу №236-Н/ПТ від 17.12.2020 року до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено зміни шляхом включення до відомостей про осіб, які можуть вчиняти дії від імені АБ «УКРГАЗБАНК», інформацію про осіб, які відповідно до укладених трудових договорів з працівниками (оформленні шляхом видачі наказів про прийняття на роботу) та посадових інструкцій працівників юридичних підрозділів АБ «УКРГАЗБАНК», діють в судах України без окремого доручення керівника в порядку самопредставництва АБ «УКРГАЗБАНК» з усіма правами учасників справи, що розглядаються в порядку господарського, цивільного, адміністартивного судочинства,у тому числі з правом підпису та подання процесуальних документів, посвідченням копій документів, зокрема, що підтверджують повановаження (а.с.22-26), З огляду на вищевикладене, суд вважає, що начальник юридичного відділу Кіровоградської ОД АБ «УКРГАЗБАНК» Кузнєцов О.В. є особою, яка має право звертатися до Маловисківського районного суду Кіровоградської області та подана ним позовна заява підписана особою, яка наділена повноваженнями підписувати останню. Враховуючи вище викладене з урахуванням встановлених обставин справи і відповідних їм правовідносин, суд вважає, що відповідач порушила вимоги ст. ст.526,\~530 ЦК України\~і не виконала належним чином умов кредитного договору. Таким чином, суд виснує, що вимоги позивача про стягнення з відповідача заборгованості за кредитним договором № 2022/I_C/192-001189 в розмірі 37356,41 грн, що складається із заборгованості по кредиту (поточна) 14095,25 грн; заборгованості по кредиту (прострочена) 12920,79 грн; заборгованості по процентах (поточна) 377,54 грн; заборгованості по процентах (прострочена) 9962,83 грн, підлягають задоволенню. Крім того, відповідно до ч. 1, 2 ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню відшкодування судових витрат понесених позивачем, що складає сплачена сума судового збору в розмірі 2684,00 грн.

Outcome: approved