Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-12 00:00:00

28.11.2023 року представник позивача звернувся до Олександрівського районного суду з позовом до Олександрівської селищної ради Краматорського району Донецької області та Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. 28.11.2023 року ухвалою судді було відкрито провадження по справі. Ухвалою суду від 20 лютого 2024 року за клопотанням представника позивача залучено у\~якості співвідповідача\~до участі\~у справі- АТ «Ощадбанк». 21.02.2024 року представник позивача подала уточнену позовну заяву до Олександрівської селищної ради Краматорського району Донецької області, Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області та АТ «Ощадбанк». В обґрунтування позову представник позивача зазначила, що у зв`язку із воєнними діями та обов`язковою евакуацію населення Донецької області у безпечні райони 06 квітня 2022 року позивач [PERSON] разом із своєю мамою [PERSON] виїхала з Краматорська та з 14 квітня 2022 знаходилась у Чеській Республіці. [INFO] у Фридек-Містек, міський район Фридек, № 321 Чеської Республіки, мати позивачки померла. Померла [PERSON] перебувала на обліку в Управлінні Пенсійного Фонду України у м. Краматорську Донецької області, як отримувач пенсії. Після її смерті залишилась сума недотриманої пенсії. Кошти, не отримані у зв`язку зі смертю пенсіонера, обліковуються на відповідних рахунках Пенсійного Фонду України. По своїй смерті мати позивачки заповіт не залишила. Позивачка є єдиним спадкоємцем померлої першої черги. Інших спадкоємців ані за законом ані за заповітом немає. 11 листопада 2023 року позивачка приїхала до м. Краматорська з метою оформлення спадкових прав після смерті матері і 20 листопада 2023 року звернулась до державного нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. 20 листопада 2023 року державний нотаріус Другої Краматорської Державної нотаріальної контори винесла Постанову про відмову у виконанні нотаріальної дії, оскільки позивач пропустила строк на прийняття спадщини. Просить визначити позивачці додатковий строк терміном в шість місяців з часу набрання рішенням суду законної сили для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після смерті її матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Представник позивачки в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити. Надала пояснення згідно викладеному в позовній заяві. Зазначила, що перебуваючи в Чехії, у [PERSON] виникли проблеми зі зняттям пенсії. Пенсія була нарахована, але не отримана. Позивачка зверталась в усній формі до "Ощадбанку", але їй було відмовлено у видачі недотриманої пенсії. На даний час, позивачка перебуває у Чеській Республіці. Представник відповідача Олександрівської селищної ради Краматорського району Донецької області у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просить розглянути справу без їхньої участі, заперечень проти позовних вимог не має (а.с.51-52, 89-90). Представник відповідача Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив. Надав суду письмові пояснення, відповідно до яких, за матеріалами електронної пенсійної справи, [PERSON] ( [INFO] , РНОКПП [NUMBER] ) перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Донецькій області з дислокацією у м. Добропілля, як отримувач пенсії за віком, призначеної відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» від 09.07.2003 №1058-IV. Нарахування та виплата пенсії [PERSON] проводились щомісяця по 31.08.2023 шляхом включення нарахованого місячного розміру пенсії до сформованої відомості на виплату пенсій з подальшим зарахуванням на поточний рахунок, відкритий в банківській установі АТ «Ощадбанк». На підставі інформації від АТ «Ощадбанк» від 24.05.2023 № ЕЛ-8673/104.14- 27-2023 щодо пенсіонерів, суми пенсій та грошової допомоги яких одержуються за довіреністю або не одержуються більше як один рік, виплата пенсії [PERSON] з 01.09.2023 переведена з банківської установи АТ «Ощадбанк» на поштове відділення АТ «Укрпошта». З 01.09.2023 року по 31.10.2023 року нарахування [PERSON] пенсійних коштів проводилось шляхом включення до сформованої відомості через поштове відділення 84063 с. Знаменівка, які передавались для виплати до виплатних об`єктів АТ «Укрпошта», але кошти не були отримані пенсіонером та повернуті на рахунок Пенсійного фонду України з коментарем: «пенсіонер помер». З 01.11.2023 виплату пенсії [PERSON] призупинено з причиною «до з`ясування». Інформація щодо дати смерті пенсіонера з офіційних джерел до Головного управління не надходила, тому електронна пенсійна справа [PERSON] у зв`язку зі смертю пенсіонера на даний час з обліку не знята. Оскільки [PERSON] померла [INFO] (свідоцтво про смерть від 21.12.2022), за матеріалами електронної пенсійної справи наявні зайво перераховані пенсійні кошти за період з 01.12.2022 по 31.08.2023 в розмірі 42180,84 грн., тому неотримана пенсія [PERSON] , яка померла [INFO] , відсутня (а.с.70-71). Представник відповідача АТ «Ощадбанк» у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просить розглянути справу без їхньої участі. Також надав відзив на позовну заяву, в якому у задоволенні позовних вимог просив відмовити, оскільки зі змісту позовної заяви не вбачається жодного обґрунтування пред`явлення даного позову до банку, зокрема у зв`язку з чим, виходячи з яких підстав банк вказаний як один з відповідачів за даним позовом. Жодних обставин в позовній заяві від 21.02.2024, з приводу даних щодо підтвердження не отримання нарахованої пенсії за життя [PERSON] , які можуть знаходитись в банку, в цій позовній заяві не наведено, відсутнє посилання на докази відносно такої обставини, будь-які докази з приводу таких даних щодо не отримання нарахованої пенсії за життя [PERSON] , які саме можуть знаходитись в банку до позовної заяви не додано. Зазначає, що банком, як стороною відповідача, жодних прав, свободи чи інтересів позивача, яких стосується предмет позову в даній справі не порушено (а.с.163-166). Суд, вислухавши представника позивача, дослідивши та оцінивши надані докази, пояснення по справі та відзив, вважає, що позов підлягає задоволенню частково, виходячи з наступного. [INFO] у Фридек-Містек, міський район Фридек, №321 Чеської Республіки померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим магістратом м. Фридек-Містек від 21.12.2022 року та перекладом до нього від 03.11.2023 року (а.с.13-15). Позивачка [PERSON] , є донькою померлої [PERSON] (а.с.17-18, 83-84). Постановою державного нотаріуса Другої Краматорської Державної нотаріальної контори від 20 листопада 2023 року, позивачці відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, на майно яке залишилось після смерті її матері [PERSON] , яка померла [INFO] , у зв`язку з пропуском строку подання заяви про прийняття спадщини (а.с.19). Згідно відповіді приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Левочка М.М. від 18.01.2024 року та доданої до нього інформаційної довідки із спадкового реєстру, після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , спадкова справа не заводилась (а.с.61-62). Суд, на підставі ст. 13 ЦПК України, розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Правовідносини, які склалися між сторонами стосуються визначення додаткового строку для прийняття спадщини, який позивачкою був пропущений. До правовідносин, які склались між сторонами підлягають застосуванню наступні норми права. Згідно ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до статті 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповіт є одностороннім правочином, оскільки залежить виключно від волі заповідача. Заповіт лише спрямовується на виникнення у спадкоємця прав та обов`язків, але до моменту смерті не створює їх у нього. Розпорядження, яке міститься у заповіті, набирає чинності лише у разі смерті заповідача. Призначення спадкоємцем є правом заповідача, визначеним частиною першою статті 1235 ЦК України. Згідно з частиною першою статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Статтею 1270 ЦК України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, яка відповідно до вимог ст. 1220 ЦК України, відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу чи уповноваженій особі місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Виходячи з правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому Указами Президента України, затвердженими відповідними Законами України, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, продовжувалися строки дії воєнного стану в Україні. 28.02.2022 Кабінетом Міністрів України прийнято постанову «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 № 164 (далі - Постанова). В подальшому, 06.03.2022 року до вказаної постанови внесено зміни, зокрема доповнено пунктом 3, згідно яким установлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. 24.06.2022 року додатково внесені зміни, зокрема пункт 3 Постанови викладено в редакції: «Установити, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини». Постановою КМУ № 469 від 09.05.2023 року «Про внесення змін до деяких постанов КМУ щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану, пункт 3 Постанови КМУ № 164 від 28.02.2022 року «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» було виключено. Дані зміни набули чинності 23.05.2023 року. Згідно з наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України «Про внесення змін до наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25 квітня 2022 року № 75» Краматорська територіальна громада була внесена до Переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні). 02.08.2022 року КМУ прийняв Розпорядження № 679-р «Про проведення обов`язкової евакуації населення Донецької області», яким вирішив провести обов`язкову евакуацію населення Донецької області. Евакуацію здійснити у безпечні райони Вінницької, Волинської, Житомирської, Закарпатської, Івано-Франківської, Кіровоградської, Львівської, Полтавської, Рівненської, Тернопільської, Хмельницької, Черкаської та Чернівецької областей. Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Згідно зі статтею 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). У судовому\~засіданні встановлено,\~що позивачкапропустила строк звернення до нотаріуса із заявою в порядку визначеному законодавством України про прийняття спадщини, у зв`язку зі збройною агресією РФ проти України, та оголошенням по всій країні воєнного стану, оскільки, Краматорська територіальна громада була внесена до Переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), до складу якої входить Олександрівська селищна рада та село Знаменівка (місце відкриття спадщини), багато людей евакуювались, припинили роботу нотаріуси, банки, державні установи. Крім того,\~позивачка виїхала\~за кордон\~з початку повномасштабної агресії РФ проти України. Через страх за своє життя, та життя близьких людей, у зв`язку з періодичними обстрілами, позивачка не мала змоги першочергово займатися справами щодо оформлення спадщини. З огляду на викладене суд вважає, що причини пропуску для прийняття спадщини, є поважними. Вирішуючи питання поважності причин пропущення строку, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника, в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, те, що інших спадкоємців, які прийняли спадщину після смерті [PERSON] не встановлено, суд дійшов\~до висновку,\~що позовні\~вимоги представника\~позивача [PERSON] , яка діє в інтересах [PERSON] , до Олександрівської селищної ради Краматорського району Донецької області, Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області та АТ «Ощадбанк»,про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, підлягають задоволенню частково, оскільки додатковий строк терміном у 3 (три) місяці з моменту набрання рішенням законної сили буде достатнім для подання заяви про прийняття спадщини.

Outcome: partial