Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-05 00:00:00

10.11.2023 позивач [PERSON] звернулася в суд з позовом до [PERSON] про стягнення пені за прострочення сплати аліментів. Вимоги обґрунтовує тим, що рішенням Нововолинського міського суду Волинської області від 19.11.2019 присуджено до стягнення з відповідача [PERSON] щомісячно на користь [PERSON] аліменти на утримання неповнолітніх дітей: сина [PERSON] , [INFO] та сина [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/2 (однієї другої) частини заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно на кожну дитину, починаючи з 24 липня 2019 року до досягнення дітьми повноліття. У зв`язку з систематичною несплатою відповідачем аліментів на утримання дітей з вересня 2022 року по серпень 2023 року постійно утворювалась заборгованість по сплаті аліментів. Згідно з розрахунком державного виконавця заборгованість [PERSON] по виконавчому провадженні №61561358, по сплаті аліментів станом на 31.01.2023, після часткової сплати, становить 26670 грн. Вироком Нововолинського міського суду Волинської області від 03.08.2022 у справі № 165/1879/22 [PERSON] визнано винним за ч. 1 ст. 164 КК України, та призначено покарання у виді громадських робіт на строк 120 год. У вироці суду судовм встановлено факт зліісного ухилення від сплати аліментів відповідача за період з 24.07.2019 по 01.07.2022. Однак надалі відповідач повторно допустив ухилення від сплати аліментів, що призвело до виникнення заборгованості по аліментах. Відповідачем за період з серпня 2022 по 16 серпня 2023 року було сплачено аліменти в розмірі 18000 грн. Станом на 16.08.2023 по виконавчому провадженні № 61561358, розмір заборгованості по аліментах становить 124589 грн. За період з вересня 2022 року по 16 серпня 2023 року заборгованість по аліментах [PERSON] збільшилась на 48340 грн. Зазначає, що відповідно до здійсненого розрахунку розмір пені за несплату аліментів становить 61594,20 грн за період з 01.09.2022 по 16.08.2023 відповідно до доданого розрахунку неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення.. Просить стягнути з відповідача на користь позивача 61584,20 грн неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів за період з 01.09.2022 по 16.08.2023 включно та судові витрати у справі, які складаються з витрат на професійну правничу допомогу, розрахунок яких та підтверджуючі документи зобов`язувався надати до закінчення розгляду справи. У судове засідання позивач [PERSON] та її представник [PERSON] не з`явилися, представник позивача подав суду заяв, в якій просить справу розглядати у їхній відсутності, позовні вимоги підтримують з підстав наведених у позові, просить їх задовольнити. Не заперечує щодо постановлення заочного рішення у справі. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, заяви про відкладення розгляду справи не подав, не надав суду доказів поважності неприбуття у судове засідання, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, в тому числі смс-повідомленням на номер телефону останнього. При цьому слід зазначити, що протягом розгляду справи, отримуючи такі смс-повідомлення, [PERSON] , не висловлював заперечень про надіслання йому, як учаснику розгляду справи, електронних повісток у формі смс-повідомлень. Дослідивши письмові докази по справі, суд приходить до такого висновку. Судом встановлено, що від шлюбу між сторонами, який розірвано, є неповнолітні діти: син [PERSON] , [INFO] та син [PERSON] , [INFO] (а.с.8,9). Відповідно до свідоцтва про зміну імені [PERSON] змінила прізвище на [PERSON] (а.с.17). Рішенням Нововолинського міського суду Волинської області від 19.11.2019 (а.с.10,11) присуджено до стягнення з відповідача [PERSON] щомісячно на користь [PERSON] аліменти на утримання неповнолітніх дітей: сина [PERSON] , [INFO] та сина [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/2 (однієї другої) частини заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно на кожну дитину, починаючи з 24 липня 2019 року до досягнення дітьми повноліття. Статтею 180 СК України встановлено обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Відповідно до\~статті 196\~Сімейного кодексу\~України уразі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Верховний Суд України зробив два правових висновки щодо порядку обчислення пені у разі виникнення заборгованості зі сплати аліментів. Зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинно виконуватися щомісяця, тому суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, встановити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконано, та з урахуванням встановленого обчислити розмір пені, виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня їх фактичної сплати чи до дня ухвалення судом рішення, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. Така правова позиція викладена у постановах Верховного Суду України від 11 вересня 2013 року у справі № 6-81цс13 та від 01 жовтня 2014 року у справі № 6-149цс14, і саме таким порядком обчислення неустойки (пені) зі сплати аліментів керується позивач при розрахунку пені за несплату аліментів. У пізніше прийнятих постановах від 02 листопада 2016 року у справі № 6-1554цс16, від 16 березня 2016 року у справі № 6-2589цс15, від 03 лютого 2016 року у справі № 6-1477цс15, від 16 березня 2016 року у справі № 6-300цс16 Верховний Суд України відступив від правової позиції щодо застосування частини першої статті 196 СК України та змінив порядок обчислення неустойки (пені) зі сплати аліментів, зазначивши, що неустойка у вигляді пені обчислюється у відсотках від суми невиконаних або неналежно виконаних зобов`язань, які виникають у боржника щомісяця, тому й пеня має триваючий характер і обчислюється за прострочення кожного зобов`язання окремо. З урахуванням правової природи пені як дієвого стимулу належного виконання обов`язку та виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, за змістом статті 196 СК України пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів. При цьому сума заборгованості зі сплати аліментів за попередні місяці не додається до заборгованості за наступні місяці, а кількість днів прострочення обчислюється виходячи з того місяця, в якому аліменти не сплачувались. У будь-якому випадку, чи то у разі стягнення аліментів у частці від доходу, чи у твердій грошовій, цей платіж є періодичним і повинен сплачуватися платником аліментів кожного місяця. Тобто, у разі несплати аліментів у поточному місяці, з 01 числа наступного місяця виникає заборгованість, яка тягне відповідальність у вигляді неустойки. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо. Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. Якщо особисті немайнові та майнові відносини між подружжям, батьками та дітьми, іншими членами сім`ї та родичами не врегульовані цим Кодексом, вони регулюються відповідними нормами ЦК України, якщо це не суперечить суті сімейних відносин (стаття 8 СК України). Відповідно до частини першої статті 9 ЦК України положення цього Кодексу застосовуються до врегулювання відносин, які виникають у сферах використання природних ресурсів та охорони довкілля, а також до трудових та сімейних відносин, якщо вони не врегульовані іншими актами законодавства. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі (частина друга статті 181 СК України). За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів (частина третя статті 181 СК України). Грошове зобов`язання представляє собою зобов`язання по сплаті грошових коштів. Воно може бути, зокрема: як договірним, так і недоговірним; готівковим і безготівковим та ін. У грошових зобов`язаннях предметом виконання виступає певна грошова сума, що має бути сплачена. Причому сплата коштів може відбуватися як готівкою, шляхом передачі коштів, так і в безготівковому порядку. У разі недостатності суми проведеного платежу для виконання грошового зобов`язання у повному обсязі ця сума погашає вимоги кредитора у такій черговості, якщо інше не встановлено договором або законом: 1) у першу чергу відшкодовуються витрати кредитора, пов`язані з одержанням виконання; 2) у другу чергу сплачуються проценти і неустойка; 3) у третю чергу сплачується основна сума боргу (стаття 534 ЦК України). У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 19.01.2022 у справі № 711/679/21 (провадження № 61-18434св21) надано роз`яснення щодо, що розуміється під формулюванням «не більше 100 відсотків заборгованості». У постанові зазначено, що «основною засадою (принципом) цивільного судочинства є, зокрема, диспозитивність (пункт 5 частини третьої статті 2 ЦПК України) Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (частина друга статті 12 ЦПК України). Особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання (частини перша та друга статті 614 ЦК України). У разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості (абзац 1 частини першої статті 196 СК України). При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частини четверта статті 263 ЦПК України). У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 листопада 2021 року в справі № 569/14819/19 (провадження № 61-1586св20) зазначено, що: «правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже, і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. Викладене узгоджується з правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, висловленими у постановах від 25 квітня 2018 року у справі № 572/1762/15-ц (провадження № 14-37цс18) та від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц (провадження № 14-616цс18)». Тлумачення вказаних норм свідчить, що: загальні засади (принципи) приватного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, у першу чергу, акти сімейного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії та повинні враховуватися, зокрема, при тлумаченні норм, що містяться в актах сімейного законодавства; учасники сімейних правовідносин можуть мати особисті та майнові суб`єктивні сімейні обов`язки. Свої обов`язки учасники сімейних відносин здійснюють різними способами: здійснення активних дій; утримання від здійснення активних дій. Якщо невиконання особистих обов`язків учасників сімейних відносин у випадках, передбачених в законі, може припинятися або не зумовлювати відповідних наслідків, то невиконання сімейного обов`язку майнового характеру не допускається. Оскільки на відміну від особистих, майнові обов`язки можуть виконуватися незалежно від самого носія такого обов`язку за допомогою інших суб`єктів. невиконання або ухилення від виконання сімейного обов`язку може бути підставою для застосування відповідних правових наслідків, що можуть визначатися в: нормах СК України; домовленості (договорі) сторін. Наслідки невиконання або ухилення від виконання сімейного обов`язку можуть мати: особистий характер, коли негативний вплив відбувається на особисту сферу зобов`язаної особи; майновий характер, якщо такий вплив здійснюється на майнову сферу зобов`язаної особи; стягнення пені, передбаченої абзацом 1 частини першої статті 196 СК України, можливе лише у разі виникнення заборгованості з вини особи, зобов`язаної сплачувати аліменти. У СК України не передбачено випадки, коли вина платника аліментів виключається. Очевидно, що в такому разі підлягають застосуванню норми цивільного законодавства. Якщо платник аліментів доведе, що вжив всіх залежних від нього заходів щодо належного виконання зобов`язання, то платник аліментів є невинуватим у виникненні заборгованості, і підстави стягувати неустойку (пеню) відсутні. Саме на платника аліментів покладено обов`язок доводити відсутність своєї вини в несплаті (неповній сплаті) аліментів; розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто, заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %; при застосуванні формулювання «не більше 100 відсотків заборгованості» в абзаці 1 частини 1 статті 196 СК України якщо обмежувати нарахування пені поточною заборгованістю (тобто, тією яка існує за всі місяці станом на момент пред`явлення позову чи на інший момент), то при пред`явленні позову за період коли існувало прострочення, а на момент пред`явлення позову поточна заборгованість відсутня, то і не буде межі, яку не повинна перевищувати пеня. Як наслідок, очевидно, що потрібно розмежовувати сукупну поточну заборгованість та заборгованістьза аліментами за певний місяць. Оскільки пеня є змінною величиною, основою для обчислення якої є саме заборгованість за аліментами за певний місяць, то формулювання «не більше 100 відсотків заборгованості» означає, що розмір пені не повинен перевищувати розмір заборгованості, на яку вона нараховується. У разі, якщо позивач, з урахуванням принципу диспозитивності пред`явив позов про стягнення пені за декілька місяців, то розмір пені за ці місяці не повинен перевищувати сукупний розмір заборгованості, на яку вона нараховується». Оскільки пеня є змінною величиною, основою для обчислення якої є саме заборгованість за аліментами за певний місяць, то формулювання «не більше 100 відсотків заборгованості» означає, що розмір пені не повинен перевищувати розмір заборгованості, на яку вона нараховується. У разі, якщо позивач, з урахуванням принципу диспозитивності пред`явив позов про стягнення пені за декілька місяців, то розмір пені за ці місяці не повинен перевищувати сукупний розмір заборгованості, на яку вона нараховується. Згідно з наданим позивачем розрахунком (уточненим) загальна сума неустойки (пені), що визначена додаванням сум неустойки за кожний з місяців заборгованості, склала 83462,80 грн. за період з 01 вересня 2022 року по 16 серпня 2023 року, а із врахуванням максимального розміру пені, що становить 100 % простроченого платежу, становить 61584,20 гривень . При цьому позивач вказує, що боржником було сплачено на погашення заборгованості по аліментам такі суми: в грудні 2022 року 5000 гривень, в січні 2023 року - 4000 гривень, в березні 2023 року 5000 гривень, в квітні 2023 4000 гривень, в серпні 2023 року 5000 гривень (а.с.13,14). Розмір пені розраховувався із врахуванням вказаним сум сплачених в рахунок заборгованості. Однак суд погодитись з таким розрахунком не може, оскільки при обчисленні пені суд враховує, що при здійсненні часткових платежів аліментів такі кошти спочатку зараховуються на погашення заборгованості за аліментами, яка виникла у попередньому місяці (попередніх місяцях), починаючи з першого місяця її виникнення, а тільки згодом, у разі відсутності заборгованості, на погашення платежу за поточний місяць; прострочення розпочинається з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені аліменти. Беручи до уваги, що станом на 01.08.2022 сукупний розмір заборгованості по сплаті аліментів становив 76249 гривень, тому вищевказані суми в загальному розмірі 23000 гривень зараховуються на погашення заборгованості за аліментами, яка виникла у попередньому місяці (попередніх місяцях). Враховуючи вищевикладене, суд визначає розмір пені за прострочення сплати аліментів [PERSON] , що стягуються рішенням Нововолинського міського суду Волинської області від 19.11.2019 (а.с.10,11) присуджено до стягнення з відповідача [PERSON] щомісячно на користь [PERSON] аліменти на утримання неповнолітніх дітей: сина [PERSON] , [INFO] та сина [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/2 (однієї другої) частини заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно на кожну дитину, починаючи з 24 липня 2019 року до досягнення дітьми повноліття, за період з 01 вересня 2022 року по 16 серпня 2023 року включно, згідно з таким розрахунком станом на 16 серпня 2023 року: Місяць, в якому допущено прострочення платежуНарахована сума аліментів за місяцьПрострочена сума аліментів за місяцьДата початку періоду прострочки (перше число місяця, наступного за місяцем прострочки аліментів)Дата фактичного погашення (не враховується період прострочкиСума погашенняКількість днів прострочкиРозрахунок і розмір пені (грн) Серпень 2022 5945594501.09.202216.08.202303505945*350*1% = 20807,50 Вересень 20225945594501.10.202216.08.202303205945*320*1% = 19024 Жовтень 20225945594501.11.202216.08.202302895945*289*1% = 17181,05 Листопад 20225945594501.12.202216.08.202302595945*259*1% = 15397,55 Грудень 20225945594501.01.202316.08.202302285945*228*1% = 13554,60 Січень 20235945594501.02.202316.08.202301975945*92*1% = 11711,65 Лютий 20235945594501.03.202316.08.202301695945*169*1% = 10047,05 Березень 20235945594501.04.202316.08.202301385945*138*1% = 8204,10 Квітень 2023 5945594501.05.202316.08.202301085945*108*1%=6420,60 Травень 20235945594501.06.202316.08.20230775945*77*1%=4577,65 Червень 20235945594501.07.202316.08.20230475945*47*1%=2794,15 Липень 20235945594501.08.202316.08.20230165945*16/1%=951,20 Всього: 130671,10 Сукупний розмір пені за період з 01 вересня 2022 року до 16 серпня 2023 року складає 130671,10 грн. Оскільки позивач пред`явив позов про стягнення пені за декілька місяців, то розмір пені за ці місяці не повинен перевищувати сукупний розмір заборгованості, на яку вона нараховується. Як вбачається з довідок розрахунку заборгованості зі сплати аліментів за виконавчим листом у справі № 165/1885/19 від 09.01.2020 начальника відділу Іщук Л. (а.с.12-14) заборгованість по сплаті аліментів з відповідача на користь [PERSON] аліменти на утримання неповнолітніх дітей: сина [PERSON] , [INFO] та сина [PERSON] , [INFO] , станом на 31 липня 2023 року становить 123644 гривень. Однак судом встановлено, що сукупний розмір заборгованості за період з 01 вересня 2022 року до 16 серпня 2023 року, на яку нараховувалася пеня, складає 68463,39 грн, із розрахунку 5945*11+5945:31*16=65395+3068,39=68463,39. Тому з урахуванням того, що пеня не може перевищувати 100 відсотків заборгованості, одержувач аліментів має право на стягнення вказаної суми 68463,39 грн. Виходячи з вимог частини 1\~статті 196 ЦПК України, враховуючи ту обставину, що позивачем надано докази на підтвердження встановлення вини відповідача у виникненні заборгованості по аліментах, суд дійшов висновку, що позов слід задоволити, та стягує з відповідача на користь позивача в межах позовних вимог 61584,20 грн пені за прострочення сплати аліментів за період з 01 вересня 2022 року до 16 серпня 2023 року. Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд стягує з відповідача в дохід держави судовий збір в розмірі 1073,60 грн. Беручи до уваги, що позивачем та його представником не надано суду доказів понесення витрат на професійну правничу допомогу, суд відмовляє у стягненні на користь позивача таких витрат. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved