Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-10 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] про усунення перешкод у здійсненні бабою своїх прав щодо виховання онуків. Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] усунення перешкод у спілкуванні з сестрами. Ухвалою Орджонікідзевського райсуду м. Харкова від 16.09.2021 року вирішено об`єднати в одне провадження цивільну справу № 644/10385/20, н/п 2/644/638/21 за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа Служба у справах дітей по Індустріальному району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з сестрами із цивільною справою № 644/10386/20, н/п 2/644/397/21 за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа Служба у справах дітей по Індустріальному району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про усунення перешкод у здійсненні бабою своїх прав щодо виховання онуків. Позивачі [PERSON] , [PERSON] , 21.10.2021 року у зв`язку із об`єднанням в одне провадження цивільної справи № 644/10385/20, н/п 2/644/638/21, та цивільної справи № 644/10386/20, н/п 2/644/397/21, з метою узгодження позовних вимог між собою, надали уточнену позовну заяву до [PERSON] , третя особа Служба у справах дітей по Індустріальному району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради, в якому просять суд визначити [PERSON] , [INFO] , наступні способи участі у спілкуванні та вихованні онучок [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] : систематичні побачення та можливість вільного спілкування без присутності їх батька [PERSON] в один із днів тижня (п`ятницю або суботу) з 10 год. 00 хв. до 20 год. 00 хв. за її місцем проживання з можливістю здійснення прогулянок, можливість здійснювати один раз на рік оздоровлення онуків на морських, гірських курортах, оздоровчих пансіонах протягом двох тижнів з обов`язковим дотриманням режиму годування та гігієнічного догляду, можливість привітання онуків у святкові дні - день народження, Новий рік, Різдво Христове, Великдень; зобов`язати [PERSON] не перешкоджати [PERSON] у спілкуванні та вихованні онучок [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] ; Визначити [PERSON] , [INFO] , наступні способи участі у спілкуванні та вихованні сестер [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] : систематичні побачення та можливість вільного спілкування без присутності їх батька [PERSON] в один із днів тижня (середу або неділю) з 10 год. 00 хв. до 20 год. 00 хв. за її місцем проживання з можливістю здійснення прогулянок, можливість здійснювати один раз на рік оздоровлення сестер на морських, гірських курортах, оздоровчих пансіонах протягом двох тижнів з обов`язковим дотриманням режиму годування та гігієнічного догляду, можливість привітання сестер у святкові дні - день народження, Новий рік, Різдво Христове, Великдень; зобов`язати [PERSON] не перешкоджати [PERSON] у спілкуванні та вихованні сестер [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . В обгрунтування позову посилались на те, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , яка була донькою позивача [PERSON] , матірю позивача [PERSON] та дружиною відповідача [PERSON] . Після її смерті залишилося двоє малолітніх дітей - близнюків: [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , які є сестрами позивача [PERSON] по матері та онучками позивача [PERSON] . До моменту смерті [PERSON] позивачі, кожна окремо, приймали активну участь у вихованні дітей. З дітьми у позивачів завжди були гарні стосунки, вони легко знаходили спільну мову, багато часу проводили з ними. Після смерті [PERSON] відповідач [PERSON] ще деякий час проживав з дітьми в одній квартирі з позивачем [PERSON] . Через деякий час почались непорозуміння, а у травні 2020 року він разом з дітьми переїхав на іншу квартиру, щоб проживати самостійно. Після цього відповідач заборонив позивачам спілкуватися з дітьми. Причиною цьому є особисті стосунки позивачів та відповідача, який не зміг пробачити, що [PERSON] до смерті подарувала належну їй квартиру своїй доньці позивачу [PERSON] . Позивачі неодноразово намагались знайти спільну мову з відповідачем, зустрітись з ним, телефонували, писали в месенджерах, але він ухиляється від спілкування. При зустрічі з ним позивачі намагались домовитися про спілкування з дітьми, однак він сприймає це дуже негативно, поводиться вкрай агресивно, вдається до погроз. Фактично відповідач [PERSON] , що із своїх власних непорозумінь ображений на позивачів, створив перешкоди для спілкування позивачів з малолітніми дітьми і, швидше за все, налаштовує дітей негативно проти їх сестри та бабусі. Позивачі кілька разів намагались зустрітись з дітьми в виховних та учбових закладах, але це викликало негативну реакцію [PERSON] та налаштованих ним вихователів. Не бажаючи травмувати дітей, на даний час позивачі таких спроб до вирішення справи судом не вчиняють. Вважають, що такі дії відповідача є неправомірними та порушують сімейні права позивачів, передбачені СК України. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 18.01.2022 року замінено третю особу Службу у справах дітей по Індустріальному району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради на Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради у справі за позовом [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , третя особа Служба у справах дітей по Індустріальному району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні та визначення способів участі у вихованні. Ухвалою судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова - Саркісян О.А. від 03.07.2023 року цивільну справу №№644/10386/20 за позовом [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , третя особа - Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про усунення перешкод у здійсненні бабою своїх прав щодо виховання онуків та усунення перешкод у спілкуванні з сестрами - прийнято до свого провадження. Розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження. Ухвалою судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова - Саркісян О.А. від 20.09.2023 року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу за позовом [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , третя особа - Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про усунення перешкод у здійсненні бабою своїх прав щодо виховання онуків та усунення перешкод у спілкуванні з сестрами до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні. Позивачі, в поданій через канцелярію суду заяві, просили проводити розгляд справи за їх відсутності та відсутності представника позивачів - адвоката Боженко Г.В., позовні вимоги задовольнити в повному обсязі при розгляді справи врахувати, як пояснення в уточненій позовній заяві так і в позиції сторони позивачів щодо висновку Департаменту служб у справах дітей, яка поданий 15.02.2023, через систему «Електронний суд», в якому посилаються на те, що під час підготовчого провадження судом отримані висновки Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про визначення порядку участі позивачів у вихованні малолітніх дітей [PERSON] та [PERSON] . Права таких родичів, як бабуся та неповнорідна сестра, якими є позивачі по відношенню до вказаних дітей, врегульовані положеннями глави 21 Сімейного кодексу України. Оскільки як баба, так і сестра мають право на особисте спілкування з онуками/сестрами, а батько, з яким проживають діти, не має право перешкоджати їм спілкуватися з дітьми та брати участь в їх вихованні, за умови, що таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дітей, то порядок і способи спілкування бабусі і сестри з дітьми, який має бути встановлений судом, має бути достатнім та відповідати принципу розумності, справедливості, збалансованості між інтересами батька і бабусі, сестри, пріоритетному інтересу дітей, підтримці зв`язків між родичами; якщо бабуся/сестра бажають брати активну участь у вихованні онучок/сестер, піклуватись про них та допомагати, мають особисту прихильність до дітей, психологічну прив`язаність і бажання бути бабусею (сестрою) для дітей, то це жодним чином не може перешкоджати нормальному розвитку дітей. Вважають, що орган опіки та піклування підтвердив право позивачів на спілкування з дітьми та участь в їх вихованні і не встановив жодного можливо негативного впливу з боку позивачів на розвиток дітей. Разом з тим орган опіки та піклування невиправдано обмежив час спілкування з дітьми, надавши бабусі та сестрі для цього по 3-5 годин на місяць для кожної дитини, при цьому чомусь встановив різний час для спілкування з [PERSON] та [PERSON] визначив місце спілкування з [PERSON] за місцем її проживання. Зазначають, що надані суду висновки є необгрунтованими і суперечать інтересам як дітей, так і позивачів. Позивачі вважають, що запропонований порядок участі у вихованні дітей (3-5 години на місяць і окремо) не дасть змогу у достатній мірі забезпечити право бабусі і онучок, сестер на безперешкодне спілкування між собою і не дасть змоги позивачам повноцінно брати участь в їх вихованні. Зазначають, що є підстави для суду не погодитись із висновками органу опіки і задовольнити той порядок участі у спілкуванні та вихованні дітей, який наведено позивачами у позовних вимогах. Відповідач до суду не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, 30.03.2021, шляхом направлення поштового відправлення, надав відзив на позов, в якому просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог [PERSON] в повному обсязі, посилаючись на те, що [PERSON] була проти шлюбу з її донькою, після народження дітей вона уникала з ними спілкування. Знаючи, що її донька хвора, вона її умовила, оформити на неї заповіт. Вона вигнала відповідача разом з двома дітьми з квартири, в якій вони мешкали до смерті дружини. Коли остання мала можливість спілкуватися з дівчатами, вона вибірково ставилася до них, з донькою, яка є інвалідом спілкувалася неохоче, а іншій дитині приділяла більше уваги, що пригнічувало дівчинку з інвалідністю. З його боку не чиниться перешкод у спілкуванні з дівчатами, однак, враховуючи різне ставлення до дівчат, він категорично не схвалює їх спілкування. З пропозиціями та графіком спілкування з дітьми позивач до відповідача не зверталась. Просить суд відмовити в указані часи та дати, так як це є тим часом, коли він як батько та опікун дитини інваліда може приділяти час своїм дітям, а не якась баба, якій потрібні тільки гроші та не в якому разі не діти. Крім того, 02.06.2021, шляхом направлення поштового відправлення, надав відзив на позов, в якому просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог [PERSON] в повному обсязі, посилаючись на те, що зі своєю, нині покійною дружиною, вони прожили в офіційному шлюбі з 07.09.2013 року, разом з ними проживала донька від першого шлюбу [PERSON] . У вихованні дітей [PERSON] участі практично не приймала, тільки, коли їй доводилося з ними залишатися через «не хочу». Вважає, що дії [PERSON] , а саме подача позову до суду, спровоковані її бабкою [PERSON] , як спроба передбачити можливість претендувати на частину житлової площі, шахрайським шляхом відібраної у його дітей. Коли остання мала можливість спілкуватися з дівчатами, вона вибірково ставилася до них, з донькою, яка є інвалідом спілкувалася неохоче, а іншій приділяла більше уваги, що пригнічувало дівчинку з інвалідністю. З його боку не чиниться перешкод у спілкуванні з дівчатами, однак, враховуючи різне ставлення до дівчат, він категорично не схвалює їх спілкування. З пропозиціями та графіком спілкування з дітьми позивач до відповідача не зверталась. Просить суд відмовити в указані часи та дати, так як це є тим часом, коли він як батько та опікун дитини інваліда може приділяти час своїм дітям, а не якась сестра, якій потрібні тільки гроші та не в якому разі не маленькі діти. Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, в поданій через канцелярію суду заяві, просить розглядати справу без участі представника Департаменту служб, при винесенні рішення просить врахувати інтереси малолітніх дітей [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Відповідно до положень ч.4 ст.223 ЦПК України суд розглядає справу у відсутності відповідача та постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, надавши оцінку наявним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу окремо шляхом їх всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження, суд приходить до наступного висновку. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Згідно приписів ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Завданням цивільного судочинства справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частина перша та друга статті 2 ЦПК України). Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо (частина перша статті 11 ЦПК України). Тлумачення вказаних норм свідчить, що завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси власне порушені, а учасники цивільного обороту використовують цивільне судочинство для такого захисту. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , яке видане Харківським міськм відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області від 09.11.2019 року народження. Матір`ю [PERSON] , [INFO] є [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження [PERSON] ( [PERSON] ) серія [NUMBER] яке видане Орджонікідзевським ВРАГС 16.01.1976 року. [PERSON] ( [PERSON] ), розірвавши шлюб з [PERSON] [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу, яке видане Орджонікідзевським ВРАЦС м. Харкова серія [NUMBER] від 18.06.1980 року та в подальшому 24.06.1983 року зареєструвала шлюб з [PERSON] , змінивши прізвище з [PERSON] на [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про реєстрацію шлюбу, серія [NUMBER] , яке видане Широчанським С/ РАГС с. Широке Солонянського району. Донькою [PERSON] , [INFO] є [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серія [NUMBER] , яке видане міським відділом реєстрації актів громадянському стану м. Харкова 11.11.1998 року, яка народилась під час перебування [PERSON] ( [PERSON] ) у шлюбі з [PERSON] , в результаті реєстрації шлюбу змінила прізвище з [PERSON] на [PERSON] , який розірваний 13.03.2001 року, що підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу серія [NUMBER] , яке видане ВРАГС Орджонікідзевського управління юстиції м. Харкова 13.03.2001 року. 07.09.2013 року [PERSON] ( [PERSON] ) зареєструвала шлюб з [PERSON] , в результаті реєстрації шлюбу змінила прізвище з [PERSON] на [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про реєстрацію шлюбу серія [NUMBER] , яке видане Орджонікідзевським ВРАЦС реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції 07.09.2013 року. Від сумісного життя [PERSON] з [PERSON] у них народились доньки - [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копіями витяів з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження за №00030081500, №00030081330 від 25.03.2021. Отже, [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] є онуками [PERSON] та сестрами [PERSON] по матері. Після смерті [PERSON] малолітні - [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , яка має статус дитини-інваліда, проживають разом з батьком [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . За результатами розгляду звернення [PERSON] щодо неналежного виконання батьківських обов`язків батьком [PERSON] та обстеження умов проживання онучок [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , у листі Служби у справах дітей по Індустріальному району Департаменту служб у справах дітей ХМР від 08.09.2020 №02-22/1614/20 [PERSON] роз`яснено, що існуючі питання відносно участі у вихованні та спілкуванні з онучками, якщо існує суперечка між бабусею і батьком відносно дітей вирішуються у судовому порядку. Рекомендовано врахувати інтереси дітей, знайти взаєморозуміння, тим самим попередити можливі наслідки психологічної травми дітей. Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради надав суду висновок від 23.07.2021 №433 про визначення порядку участі [PERSON] у вихованні малолітніх сестер [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , в якому вважає за доцільне: встановити порядок участі [PERSON] у вихованні малолітньої сестри [PERSON] , [INFO] , визначивши час: кожна середа місяця з 15 год. 00 хв. до 20 год. 00 хв.; встановити порядок участі [PERSON] у вихованні малолітньої сестри [PERSON] , [INFO] , визначивши час: кожен перший понеділок місяця з 15 год. 00 хв. по 19 год. 00 хв. за місцем проживання дитини. В обгрунтування висновку зазначено, що мати дітей [PERSON] померла, [INFO] , діти залишились мешкати з батьком [PERSON] , зараз мешкають за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] , [INFO] , має статус дитини-інваліда та потребує постійного догляду. [PERSON] на обліку в психоневрологічному та наркологічному диспансерах не перебуває, мешкає за адресою: [ADDRESS] , де створені належні житлово-побутові умови. Остання пояснила, що батько дітей чинить їй перешкоди у спілкування з сестрами. Батько дітей, [PERSON] на співбесіді в Департаменті служб пояснив, що заперечує проти участі [PERSON] у вихованні дітей та підтримав свої аргументи. викладені в заперечннях проти позову. Питання щодо визначення порядку участі сестри [PERSON] у вихованні малолітніх сестер додатково було розглянуто на засіданні Комісії з питань захисту прав дитини виконавчого комітету ХМР. До зазначеного висновку надали к. акту обстеження умлв проживання від 24.05.2021 за адресою: [ADDRESS] , за цією адресою проживають - власник - батько [PERSON] , донька [PERSON] , [INFO] , донька [PERSON] , [INFO] , мати [PERSON] . В зазначеній квартирі зроблений капітальний ремонт, оселя обладнана сучасними меблями та побутовою технікою, у дітей двоповерхове ліжко, стіл для навчання, речі та іграшки за віком. Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради надав суду висновок від 23.07.2021 №432 про визначення порядку участі [PERSON] у вихованні малолітніх сестер [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , в якому вважає за доцільне: встановити порядок участі [PERSON] у вихованні малолітньої онуки [PERSON] , [INFO] , визначивши час: кожна друга неділя місяця з 10 год. 00 хв. до 13 год. 00 хв.; встановити порядок участі [PERSON] у вихованні малолітньої онуки [PERSON] , [INFO] , визначивши час: кожна перша субота місяця з 10 год. 00 хв. до 13 год. 00 хв. за місцем проживання дитини. В обгрунтування висновку зазначено, що мати дітей [PERSON] померла, [INFO] , діти залишились мешкати з батьком [PERSON] , зараз мешкають за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] , [INFO] , має статус дитини-інваліда та потребує постійного догляду. [PERSON] на обліку в психоневрологічному та наркологічному диспансерах не перебуває, мешкає за адресою: [ADDRESS] , де створені належні житлово-побутові умови. Остання пояснила, що батько дітей чинить їй перешкоди у спілкування з онуками. Батько дітей, [PERSON] на співбесіді в Департаменті служб пояснив, що між ним та [PERSON] склались особисті неприязні стосунки, він вважає, що спілкування баби з дітьми негативно впливає на дітей, тому він заперечує проти їх участі у вихованні дітей. Питання щодо визначення порядку участі баби [PERSON] у вихованні малолітніх онук додатково було розглянуто на засіданні Комісії з питань захисту прав дитини виконавчого комітету ХМР. До зазначеного висновку надали акт обстеження умов проживання від 24.05.2021 за адресою: [ADDRESS] , за цією адресою проживають - власник - батько [PERSON] , донька [PERSON] , [INFO] , донька [PERSON] , [INFO] , мати [PERSON] . В зазначеній квартирі зроблений капітальний ремонт, оселя обладнана сучасними меблями та побутовою технікою, у дітей двоповерхове ліжко, стіл для навчання, речі та іграшки за віком. Позивачі із зазначеними висновками не погодилися, посилаючись на те, що права таких родичів, як бабуся та неповнорідна сестра, якими є позивачі по відношенню до вказаних дітей, врегульовані положеннями глави 21 Сімейного кодексу України. Оскільки як баба, так і сестра мають право на особисте спілкування з онуками/сестрами, а батько, з яким проживають діти, не має право перешкоджати їм спілкуватися з дітьми та брати участь в їх вихованні, за умови, що таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дітей, то порядок і способи спілкування бабусі і сестри з дітьми, який має бути встановлений судом, має бути достатнім та відповідати принципу розумності, справедливості, збалансованості між інтересами батька і бабусі, сестри, пріоритетному інтересу дітей, підтримці зв`язків між родичами; якщо бабуся/сестра бажають брати активну участь у вихованні онучок/сестер, піклуватись про них та допомагати, мають особисту прихильність до дітей, психологічну прив`язаність і бажання бути бабусею (сестрою) для дітей, то це жодним чином не може перешкоджати нормальному розвитку дітей. Вважають, що орган опіки та піклування підтвердив право позивачів на спілкування з дітьми та участь в їх вихованні і не встановив жодного можливо негативного впливу з боку позивачів на розвиток дітей; разом з тим орган опіки та піклування невиправдано обмежив час спілкування з дітьми, надавши бабусі та сестрі для цього по 3-5 годин на місяць для кожної дитини, при цьому чомусь встановив різний час для спілкування з [PERSON] та [PERSON] визначив місце спілкування з [PERSON] за місцем її проживання. Зазначають, що надані суду висновки є необгрунтованими і суперечать інтересам як дітей, так і позивачів. Позивачі вважають, що запропонований порядок участі у вихованні дітей (3-5 години на місяць і окремо) не дасть змогу у достатній мірі забезпечити право бабусі і онучок, сестер на безперешкодне спілкування між собою і не дасть змоги позивачам повноцінно брати участь в їх вихованні. Зазначають, що є підстави для суду не погодитись із висновками органу опіки і задовольнити той порядок участі у спілкуванні та вихованні дітей, який наведено позивачами у позовних вимогах. Відповідач [PERSON] надав суду висновок за результатами психологічного дослідження від 29.05.2021, який проведений ФОП [PERSON] , спеціалістом у галузі психології, мета: визначити та описати психічний стан дитини [PERSON] по результатам первинної діагностики, дослідити сімейні відносини та визначити яким чином сімейна ситуація впливає на психо-емоційний стан дитини. За консультацією психолога для дитини [PERSON] та висновком для суду звернувся батько [PERSON] . На консультацію вони прийшли вдвох: батько та донька. Приводом стала конфліктна ситуація, що склалася між батьком та родиною по лінії померлої дружини. Отже, в ході дослідження було виявлено, що конфліктна ситуація між батьком та родиною померлої матусі має різко негативний вплив на психічний стан дитини, який виражається у високому рівні страху, стресом з його негативним впливом на звичайні процеси мозкової діяльності в інтелектуальній та емоційній сфері. Оскільки це наклається на пережиту травму втрати матері, рекомендовано зменшення кількості зустрічей з бабусею [PERSON] та [PERSON] через те, що спілкування з ними є стресом для дитини та сприяє погіршенню психічного стану, що може призвести до розвитку психічних розладів. Крім того, позивачем [PERSON] , суду наданий висновок за результатами психологічного дослідження [PERSON] від 04.09.2021, який проведений ФОП [PERSON] , спеціаліст-практичний психолог, у відповідності до якого: [PERSON] має середній ступінь емоційної стабільності більшість часу спокійна і врівноважена, може бути іноді (ситуативна тривога) тривожна. в міру емоційна, схильна до співпраці та для діалогу. Досить відповідальна, організована, самостійна, дисциплінована. Комунікабельна, іноді непоступлива. Для неї дуже важлива родина та бажання не загубити зв`язок з сестрами, так як це велике нагадування про маму, якої вже немає. Згідно з частинами першою та другою статті 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Частиною четвертою статті 10 ЦПК України і статтею 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» закріплено, що на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод, протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. В усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питанням соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини (частина перша статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована Україною 27 лютого 1991 року, дата набуття чинності для України 27 вересня 1991 року). Відповідно до частини першої статті 18, частини першої статті 27 вказаної Конвенції держави-учасниці докладають всіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Будь-який сімейний спір стосовно дитини має вирішуватися з урахуванням та якнайкращим забезпеченням інтересів дитини. Дитина є найбільш вразливою стороною під час будь - яких сімейних конфліктів, оскільки на її долю випадає найбільше страждань та втрат. Судовий розгляд сімейних спорів, у яких зачіпаються інтереси дитини, є особливо складним, оскільки в його процесі вирішуються не просто спірні питання між батьками та іншими особами, а визначається доля дитини, а тому результат судового розгляду повинен бути спрямований на захист найкращих інтересів дитини. Відповідно до ч. 3 ст. 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про охорону дитинства» контакт з дитиною - це реалізація матір`ю, батьком, іншими членами сім`ї та родичами, у тому числі тими, з якими дитина не проживає, права на спілкування з дитиною, побачення зазначених осіб з дитиною, а також надання їм інформації про дитину або дитині про таких осіб, якщо це не суперечить інтересам дитини. Згідно приписів ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про охорону дитинства» передбачено, що кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Сім`я є природним середовищем для фізичного, духовного, інтелектуального, культурного, соціального розвитку дитини, її матеріального забезпечення і несе відповідальність за створення належних умов для цього. Кожна дитина має право на проживання в сім`ї разом з батьками або в сім`ї одного з них та на піклування батьків. Батько і мати мають рівні права та обов`язки щодо своїх дітей. Предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини (стаття 11 Закону України «Про охорону дитинства»). Сімейний кодекс України визначає засади шлюбу, особисті немайнові та майнові права і обов`язки подружжя, підстави виникнення, зміст особистих немайнових і майнових прав та обов`язків батьків і дітей, усиновлювачів та усиновлених, інших членів сім`ї та родичів. Регулювання сімейних відносин здійснюється цим Кодексом з метою: зміцнення сім`ї як соціального інституту і як союзу конкретних осіб; утвердження почуття обов`язку перед батьками, дітьми та іншими членами сім`ї; побудови сімейних відносин на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки; забезпечення кожної дитини сімейним вихованням, можливістю духовного та фізичного розвитку (стаття 1 СК України). Частиною другою статті 2 СК України визначено, що цей Кодекс регулює сімейні особисті немайнові та майнові відносини між бабою, дідом, прабабою, прадідом та внуками, правнуками, рідними братами та сестрами, мачухою, вітчимом та падчеркою, пасинком. Згідно із частинами восьмою, дев`ятою та десятою статті 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист. Частиною першою та другою статті 257 СК України передбачено, що баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Тлумачення статті 257 СК України свідчить, що законодавець визначив механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків і правнуків, який проявляється в: (а) покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; (б) закріпленні права баби діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення. Статтею 259 СК України передбачено, що права та обов`язки, встановлені законом для братів та сестер, мають рідні (повнорідні, неповнорідні) брати та сестри. Брати та сестри, зокрема ті, які не проживають разом, мають право на спілкування. Мати, батько, баба, дід, інші особи, з якими проживають неповнолітні брати та сестри, зобов`язані сприяти їхньому спілкуванню. Повнолітні особи мають право брати участь у вихованні своїх неповнолітніх братів та сестер, незалежно від місця їхнього проживання. Спори щодо участі баби, діда, прабаби, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу (стаття 263 СК України). Тлумачення статті 159 СК України свідчить, що позов про усунення перешкод у вихованні дитини і спілкуванні з нею - є позовом про заборону поведінки особи, яка чинить перешкоди іншій особі у здійсненні нею свого права. Суд визначає способи участі особи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування (частина друга статті 159 СК України). Також, ч. 2 ст. 159 СК України передбачено, що під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Бере до уваги суд і ту обставину, що одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. Найкращі інтереси дитини можуть, залежно від їх характеру та серйозності, перевищувати інтереси батьків. Згідно положень ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Положення ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод поширюються, у тому числі, і на відносини між бабою, дідом та онуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (рішення ЄСПЛ у справі «Kruskic v. Croatia» від 25 листопада 2014 року, §108). ЄСПЛ зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і онуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми онуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з онуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність» (рішення ЄСПЛ у справі «Bogonosovy v. Russia» від 05 березня 2019 року, § 82). Подібні правові висновки щодо врахування найкращих інтересів дитини висловлені у рішенні ЄСПЛ від 23 липня 2019 року у справі «Швець проти України» («Shvets v. Ukraine», заява № 22208/17), а також у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у постанові від 12 квітня 2021 року у справі № 638/12278/15. При цьому у вищевказаній постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду зазначено, у тому числі, й те, що для врахування балансу інтересів у цій справі суд звертається до положення статті 257 СК України, згідно з якою баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Тлумачення наведених норм матеріального права у системному поєднанні з прецедентними рішеннями ЄСПЛ дає підстави вважати, що баба, сестра має право на особисте спілкування з дитиною, а той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати йому спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Саме збалансування наведених вище прав і гарантій має бути основою для належного виконання рішення суду про участь у спілкуванні дитини з бабою, сестрою. Вказані за змістом висновки викладено Верховним Судом у постановах від 19 травня 2022 року у справі № 607/9336/20, від 12.02.2023 у справі 607/1377/22. Згідно вимог ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Крім того, ЄСПЛ зауважив, що оцінка загальної пропорційності будь-якого вжитого заходу, що може спричинити розрив сімейних зв`язків, вимагатиме від судів ретельної оцінки низки факторів та залежно від обставин відповідної справи вони можуть відрізнятися. Проте необхідно пам`ятати, що основні інтереси дитини є надзвичайно важливими. При визначенні основних інтересів дитини у кожному конкретному випадку необхідно враховувати дві умови: по-перше, у якнайкращих інтересах дитини буде збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я виявляється особливо непридатною або явно неблагополучною; по-друге, у якнайкращих інтересах дитини буде забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагополучним (рішення від 16 липня 2015 року у справі «Мамчур проти України» («Mamchur v. Ukraine», заява № 10383/09, пункт 100). Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини (частина п`ята та шоста статті 19 СК України). Як було вище встановлено судом, Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради надав суду висновок від 23.07.2021 №433 про визначення порядку участі [PERSON] у вихованні малолітніх сестер [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , в якому вважає за доцільне: встановити порядок участі [PERSON] у вихованні малолітньої сестри [PERSON] , [INFO] , визначивши час: кожна середа місяця з 15 год. 00 хв. до 20 год. 00 хв.; встановити порядок участі [PERSON] у вихованні малолітньої сестри [PERSON] , [INFO] , визначивши час: кожен перший понеділок місяця з 15 год. 00 хв. по 19 год. 00 хв. за місцем проживання дитини. В обгрунтування висновку зазначено, що мати дітей [PERSON] померла, [INFO] , діти залишились мешкати з батьком [PERSON] , зараз мешкають за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] , [INFO] , має статус дитини-інваліда та потребує постійного догляду. [PERSON] на обліку в психоневрологічному та наркологічному диспансерах не перебуває, мешкає за адресою: [ADDRESS] , де створені належні житлово-побутові умови. Остання пояснила, що батько дітей чинить їй перешкоди у спілкування з сестрами. Батько дітей, [PERSON] на співбесіді в Департаменті служб пояснив, що заперечує проти участі [PERSON] у вихованні дітей та підтримав свої аргументи. викладені в заперечннях проти позову. Питання щодо визначення порядку участі сестри [PERSON] у вихованні малолітніх сестер додатково було розглянуто на засіданні Комісії з питань захисту прав дитини виконавчого комітету ХМР. Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради надав суду висновок від 23.07.2021 №432 про визначення порядку участі [PERSON] у вихованні малолітніх сестер [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , в якому вважає за доцільне: встановити порядок участі [PERSON] у вихованні малолітньої онуки [PERSON] , [INFO] , визначивши час: кожна друга неділя місяця з 10 год. 00 хв. до 13 год. 00 хв.; встановити порядок участі [PERSON] у вихованні малолітньої онуки [PERSON] , [INFO] , визначивши час: кожна перша субота місяця з 10 год. 00 хв. до 13 год. 00 хв. за місцем проживання дитини. В обгрунтування висновку зазначено, що мати дітей [PERSON] померла, [INFO] , діти залишились мешкати з батьком [PERSON] , зараз мешкають за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] , [INFO] , має статус дитини-інваліда та потребує постійного догляду. [PERSON] на обліку в психоневрологічному та наркологічному диспансерах не перебуває, мешкає за адресою: [ADDRESS] , де створені належні житлово-побутові умови. Остання пояснила, що батько дітей чинить їй перешкоди у спілкування з онуками. Батько дітей, [PERSON] на співбесіді в Департаменті служб пояснив, що між ним та [PERSON] склались особисті неприязні стосунки, він вважає, що спілкування баби з дітьми негативно впливає на дітей, тому він заперечує проти їх участі у вихованні дітей. Питання щодо визначення порядку участі баби [PERSON] у вихованні малолітніх онук додатково було розглянуто на засіданні Комісії з питань захисту прав дитини виконавчого комітету ХМР. З огляду на вище викладене, законодавчо закріплене право дитини на родину, та право [PERSON] як бабусі на спілкування з онуками, та брати участь у їх вихованні, право [PERSON] як сестри на спілкування з сестрами, та брати участь у їх вихованні, суд доходить до переконання, що визначений у висновку Департаменту служб у справах дітей ХМР від 23.07.2021 №432 порядок способу участі позивачки [PERSON] у вихованні онучок, у висновку Департаменту служб у справах дітей ХМР від 23.07.2021 №433 порядок способу участі позивачки [PERSON] у вихованні малолітніх сестер не в повній мірі буде достатнім для налагодження та побудови нормальних родинних стосунків, а тому, задля забезпечення збалансування наведених вище прав і гарантій, суд встановлює наступний порядок участі [PERSON] у вихованні онук [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] : визначити [PERSON] наступні способи участі у вихованні малолітньої онуки [PERSON] , [INFO] , яка проживає з батьком [PERSON] , встановивши систематичні побачення та можливість вільного з нею спілкування, за попередньою домовленістю з батьком [PERSON] , а саме: кожну другу неділю місяця з 10 год. 00 хв. по 13 год. 00 хв. з визначенням місця зустрічі за погодженням сторін у присутності батька. Визначити [PERSON] наступні способи участі у вихованні малолітньої онуки [PERSON] , [INFO] , яка проживає з батьком [PERSON] , встановивши систематичні побачення та можливість вільного з нею спілкування, за попередньою домовленістю з батьком [PERSON] , а саме: кожну першу суботу місяця з 10 год. 00 хв. по 13 год. 00 хв. за місцем проживання дитини у присутності батька. Крім того суд встановлює наступний порядок участі [PERSON] у вихованні малолітніх сестер [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] : визначити [PERSON] наступні способи участі у спілкуванні з малолітньою сестрою [PERSON] , [INFO] , яка проживає з батьком [PERSON] , встановивши систематичні побачення та можливість вільного з нею спілкування, за попередньою домовленістю з батьком [PERSON] , а саме: кожну другу середу місяця з 15 год. 00 хв. по 20 год. 00 хв. з визначенням місця зустрічі за погодженням сторін у присутності батька. Визначити [PERSON] наступні способи участі у вихованні малолітньої сестри [PERSON] , [INFO] , які проживає з батьком [PERSON] , встановивши систематичні побачення та можливість вільного з нею спілкування, за попередньою домовленістю з батьком [PERSON] , а саме: кожен перший понеділок місяця з 15 год. 00 хв. по 19 год. 00 хв. за місцем проживання дитини з у присутності батька. Враховуючи малолітній вік дітей та той факт, що бабуся та сестра тривалий проміжок часу на бачили дівчат та не спілкувались з ними, з метою налагодження комуннікації між ними та дітьми в найбільш сприятливих для дітей умовах та обстановці, суд вважає, що зустрічі малолітніх[PERSON] [INFO] та [PERSON] , [INFO] із бабусею та сестрою мають відбуватися у присутності батька дітей - [PERSON] та за місцем проживання малолітньої [PERSON] , [INFO] , оскільки має статус дитини-інваліда. При організації побачень враховувати розпорядок дня дітей, стан здоров`я, бажання дітей за умови забезпечення бабусею [PERSON] та сестрою [PERSON] необхідного духовного, фізичного та морального розвитку дітей. Суд вважає, що такий порядок та спосіб є достатнім і відповідатиме принципу розумності, справедливості та збалансованості між інтересами всіх учасників сімейних відносин, пріоритетному інтересу дітей, підтримки зв`язків між родичами та буде відповідати першоосновам розвитку особистості малолітніх дітей, враховуючи їх вік, стан здоров`я, звички тощо, й не порушуватиме переважне право батьків дітей у їхньому вихованні. Тоді як запропонований позивачами графік, може призвести до порушення цього права. При встановленні означеного графіку суд зауважує, що у всякому випадку спілкування баби та онук, сестри та малолітніх сестер у визначений спосіб повинно ґрунтуватися виключно на бажанні дітей, порозумінні та взаємних поступках бабусі, сестри та батька. Є очевидним і той факт, що у випадку налагодження гармонійних стосунків між бабою та онуками, сестрою та малолітніми сестрами спілкування між ними не повинно обмежуватися встановленим графіком, який застосовується як знаряддя захисту права позивачів з урахуванням суттєвих обставин та згаданих особливостей спору. Разом з тим, враховуючи малолітній вік дітей та той факт, що бабуся та сестра тривалий проміжок часу на бачили дівчат та не спілкувались з ними, наразі є недоцільним встановлення можливісті здійснювати один раз на рік оздоровлення онуків та сестер на морських, гірських курортах, оздоровчих пансіонах протягом двох тижнів кожному з позивачів. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь - які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1 ст. 81, ч. 6 ст. 80 ЦПК України кожна сторона має довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно вимог ч. 6 ст. 80 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях Положеннями ст. 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Враховуючи викладені вище обставини, суд доходить висновку про необхідність визначення способу участі [PERSON] , [PERSON] у вихованні онук/сестер [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , у зв`язку з чим даний позов підлягає частковому задоволенню. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог, передбачених ст. 141 ЦПК України. Отже, з відповідача підлягає стягненню на користь позивачів сплачений ними судовий збір. На підставі викладеного, та

Outcome: partial