Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-06 00:00:00

Генеральний директор Комунального підприємства «Харківський метрополітен» - Гармаш А. звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON] , відповідно до якого просить: стягнути з відповідача на користь позивача завдану майнову шкоду (матеріальні збитки) в розмірі 577,64 гривень з урахуванням ПДВ, а також покласти на відповідача судові витрати. В обґрунтування позову зазначив, що 25.08.2023 близько 16-10 год. [PERSON] перебуваючи у вагоні електропоїзда (маршрут №59), на станції метрополітену «Академіка Барабашова» пошкодив майно КП «Харківський метрополітен» - пластикову обшивку вагону електропоїзду, вдаривши по ній правою рукою. Відповідач був затриманий працівниками метрополітену та переданий співробітникам поліції. За даним фактом відділом поліції в метрополітені ГУ Національної поліції в Харківській області були складені матеріали перевірки № 595 від 25.08.2023, за результатами якої відносно Відповідача складно Протокол про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 173 КУпАП від 25.08.2023, який було надіслано до розгляду та прийняття рішення до Київського районного суду м. Харкова. Постановою Київського районного суду м. Харків від 05.09.2023 у справі №953/8171/23 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу у сумі 51 (п`ятдесят одна) грн. Також стягнуто з [PERSON] , в дохід Держави судовий збір у розмірі 536 (п`ятсот тридцять шість) грн. 80 коп. В своїх поясненнях Відповідач по суті підтвердив, що він вдарив правою рукою по внутрішній стінці вагону та пошкодив стінку вагону. При пошкодженні майна метрополітену вищевказаною особою було завдано майнової шкоди (матеріальних збитків) на загальну суму 577,64 грн з ПДВ. У зв`язку з цим метрополітеном для відновлення свого порушеного права було витрачено суму в розмірі 577,64 гривень, яка є реальними збитками (шкодою), і підлягає відшкодуванню відповідачем. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.09.2023 справу передано для розгляду головуючій судді С.М. Лисиченко. Ухвалою суду Київського районного суду м.Харкова від 22.11.2023 прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за позовною заявою Комунального підприємства «Харківський метрополітен» до [PERSON] про відшкодування майнової шкоди (матеріальних збитків), розгляд справи постановлено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Представник позивача у судове засідання не з`явився, про час, день та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку. До суду представником позивача подано заяву про розгляд справи за відсутності представника позивача. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, про час, день та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку. До суду відповідачем подано заяву, відповідно до якої позовні вимоги визнає в повному обсязі та просить їх задовольнити, судове засідання провести без його участі. Згідно із частиною 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. З огляду на зазначене, суд вважає за можливе розглянути справу по суті на підставі наявних в справі доказів. Відповідно до вимог частини 2\~статті 247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши письмові заяви по суті справи, докази наявні в матеріалах справи та оцінивши їх у сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, 25.08.2023 о 16:10 [PERSON] у громадському місці, а саме: на станції метро «Академіка Барабашова» у вагоні електропоїзду КП «Харківський метрополітен» (маршрут №59), висловлювався нецензурною лайкою в присутності громадян та пошкодив обшивку вагону поїзду, вдаривши по ній кулаком, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, завдав матеріальних збитків. Постановою Київського районного суду м. Харкова від 05.09.2023 у справі №953/8171/23 [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого\~ст.173 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у сумі 51 (п`ятдесят одна) грн. та стягнуто судовий збір на користь держави. Відповідно до ч.ч. 4-6 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені. Вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до наданого розрахунку вартості відновлення майна метрополітену (заміна пошкодженого декоративного пластика стіни салону вагона №8729) (інв.№Т0530028) на ст.»Академіка Барабашова» 25.08.2023, загальна вартість витрат з ПДВ становить 577,64 гривень. Згідно до вимог ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до положень ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч. 1 ст. 1190 ЦК України, особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Відповідно до ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Верховним Судом України в п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 р.№ 6 (з подальшими змінами та доповненнями), роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, шкода, заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Як було зазначено, постановою Київського районного суду м. Харкова від 05.09.2023 у справі №953/8171/23 [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого\~ст.173 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у сумі 51 (п`ятдесят одна) грн. та стягнуто судовий збір на користь держави. Згідно зі\~статті 12 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до частини 1\~статті 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно частини 1\~статті 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення, що визначено частино 2\~статті 77 ЦПК України. Згідно частини 1\~статті 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до частини 4\~статті 206 ЦПК України\~у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Враховуючи вищевикладене, а також з огляду на визнання відповідачем позову, яке є безумовним, не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд приймає визнання відповідачем позов та вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню з тих підстав, що позивачем належними та допустимими доказами доведений факт протиправної поведінки відповідача, його вину, шкідливих наслідків у виді заподіяння позивачу збитків та причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою відповідача та завданими позивачу збитками, суд приходить до висновку про наявність у відповідача обов`язку з відшкодування заподіяної позивачеві шкоди, у зв`язку із чим стягує з нього на користь КП «Харківський метрополітен» суму завданої майнової шкоди у розмірі 577,64 грн. Питання про розподіл судових витрат між сторонами суд вирішує відповідно до положень ст. 142 ЦПК України. Частиною 2 статті 142 передбачено, що у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. З огляду на зазначене, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1342 гривень. На підставі частини 1 статті 142 ЦПК України, частини 3 статті 7 Закону України «Про судовий збір» з наступними змінами, у зв`язку з визнанням позову відповідачем позивачу слід повернути з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову у розмірі 1342 гривень. На підставі викладеного,

Outcome: approved