Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-05 00:00:00

30.01.2024 р. до Жовтневого районного суду м. Запоріжжя надійшла позовна заява Концерну «Міські теплові мережі» до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги за період з 01.12.2014 р. по 31.12.2023 р. в розмірі 54 036,86 грн. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що квартира за адресою: [ADDRESS] , в якій зареєстровані та мешкають відповідачі, підключена до централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води. У період 01.12.2014 року по 31.12.2023 року позивач надав відповідачу житлово-комунальні послуги з централізованого опалення та гарячого водопостачання в житлове приміщення на загальну суму 93 139,17 грн., сплачено за вказаний період - 39 102,31 грн. Заборгованість складає 54 036,86 грн. У зв`язку з викладеним, просить суд стягнути солідарно з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на користь Концерну «Міські теплові мережі» заборгованість за послуги з централізованого опалення та гарячого водопостачання в сумі 54 036,86 грн. та судовий збір. Ухвалою суду від 02 лютого 2024 року зазначену справу прийнято до розгляду та відкрито провадження, вирішено розглядати у спрощеному позовному провадженні з викликом сторін. (а.с. 38-39) 28.02.2024 р. від відповідача [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого вона просить застосувати строк позовної давності та частково задовольнити позовні вимоги. (а.с. 48-50) 05.03.2024 року від представника позивача надійшла відповідь на відзив. Представник заперечує проти застосування строків позовної давності через те, що відповідачами періодично вносились платежі, які переривали перебіг строку позовної давності. (а.с. 64-68) Представник позивача в судове засідання не з`явився, проте надав заяву щодо проведення слухання справи за відсутності представника позивача, позовні вимоги підтримує у повному обсязі. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] у судове засідання не з`явилися, хоча про час день та місце слухання справи були повідомлені належним чином. Причину неявки суду не повідомили. Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Суд, вивчивши позовні вимоги позивача, доводи відповідача, перевіривши наявні в матеріалах справи докази, приходить до такого. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Згідно витягів з реєстру територіальної громади м. Запоріжжя відповідачі по справі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] зареєстровані за адресою: [ADDRESS] (а.с. 34-37). Факт надання відповідачам послуг підтверджується відкритим особовим рахунком № [NUMBER] , відкритим на підставі Договору про надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води, відповідно до якого Концерном «МТМ» надавалися послуги з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води в квартирі за вищезазначеною адресою. (а.с. 31-32) Згідно розрахунку позивача за період з 01.12.2014 року по 31.12.2023 року Концерн «МТМ» надав відповідачам за адресою: [ADDRESS] , житлово-комунальні послуги з централізованого опалення та гарячого водопостачання на загальну суму 93 139,17 грн., оплата - 39 102,31 грн. Заборгованість складає 54 036,86 грн. (а.с. 26-30). Таким чином, між сторонами виникли правовідносини з приводу постачання теплової енергії і гарячої води, які регулюються Законами України «Про теплопостачання» і «Про житлово-комунальні послуги», а також Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 630 від 21 липня 2005 року (далі Правила). Відповідно до ст. 509 ЦК, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. За правилами ст. 19 Закону України «Про теплопостачання» споживач повинен щомісячно здійснювати оплату теплопостачальній організації за фактично отриману теплову енергію. Згідно з п.п. 18, 20 Правил, розрахунковим періодом для оплати послуг є календарний місяць. Плата за послуги вноситься не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим, якщо договором не встановлено інший строк. Плата за надані послуги вноситься споживачем відповідно до показань засобів обліку води і теплової енергії або затверджених нормативів (норм) споживання на підставі платіжного документа (розрахункової книжки, платіжної квитанції тощо) або відповідно до умов договору на встановлення засобів обліку. Згідно із ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу. Відповідно до ст. 610, 611 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором чи законом. При цьому суд виходить з того, що квартира відповідачів підключена до мережі централізованого опалення і постачання гарячої води, безперервну роботу і обслуговування якої забезпечує позивач. Ці послуги у зазначений період надавалися і споживалися, з приводу неналежної якості послуг або їх відсутності відповідачі до позивача не зверталася. Факт отримання вказаних послуг не спростований, докази того, що у квартирі відсутнє (відключене у встановленому порядку) централізоване опалення чи гаряче водопостачання відсутні, за спожиті послуги відповідно до особового рахунку позивачем нараховувалась помісячна плата, однак відповідач оплату за спожиту теплову енергію в повному обсязі не здійснював. Відповідачка [PERSON] заявила клопотання про застосування строків позовної давності. Суд вважає, що клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з такого. Відповідно до ст.256 ЦК України позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст.257 ЦК України). За загальним правилом перебіг позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (ч.1 ст.261 ЦК України). Початок перебігу строку давності збігається з моментом виникнення в зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд. Статтею 264 ЦК України передбачено, що перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується. Як вбачається з розрахунку суми боргу, наданим позивачем, та з яким у своєму відзиві погоджується відповідач, в період з травня 2016 року по листопад 2023 року відповідачі здійснили оплату за централізоване опалення та гаряче водопостачання на загальну суму 39 102,31 грн. При цьому більшість оплат значно перевищують нарахування за поточний місяць, що свідчить про визнання та погашення відповідачем заборгованості за попередній період, що відповідно до вимог ст. 264 ЦК України є вчиненням дій, які переривають строк позовної давності. Аналізуючи перелічені норми матеріального права, дослідивши письмові докази по справі, надані стороною позивача, та перевіривши їх відповідність вимогам ЦПК України, взявши до уваги відзив на позовну заяву та заперечення на відзив, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Концерну «Міські теплові мережі» до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за послуги з централізованих опалення та гарячого водопостачання за період з 01.12.2014 р. по 31.12.2023 р. є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. 28 лютого 2024 р. від відповідачки [PERSON] до суду надійшло клопотання про розстрочку виконання рішення суду. Клопотання вмотивовано тим, що вона є єдиним членом родини, який працює та отримує дохід. В той же час, [PERSON] , наразі не працює із-за хвороби правої ноги, яка не дає йому вільно пересуватися. Згідно висновку спеціаліста, [PERSON] показані дорогі ліки, на придбання яких уходить більшість коштів родини, що підтверджуються Консультативним висновком спеціаліста від 19.02.2024 р., Допплерографічним ультразвуковим дослідженням від 16.02.2024 р. Відповідач [PERSON] є студентом денного відділення Запорізького національного університету, що підтверджується Довідкою №23.01-15/3916 від 18.11.2022 р. Відповідач [PERSON] перебуває у складі Збройних Сил України (військова частина [NUMBER] ), які переведені на воєнний стан, що підтверджується витягом з наказу командира військової частини [NUMBER] від 05.07.2022 р. № 133. (а.с. 53-58) Відповідно до ч. 1 ст. 267 ЦПК України суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочення виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні. Згідно з ч. 3, 4 ст. 435 ЦПК України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Відповідно до ч. 5 ст. 435 ЦПК України Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що клопотання [PERSON] про розстрочку виконання рішення суду є обґрунтованим та доведеним, а отже підлягає задоволенню. Відповідно до ч. 1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: approved