Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-11 00:00:00

Позивач, [PERSON] , звернувся у суд з позовом до відповідачів, КП «ХТМ» та КП «Жилкомсервіс», в якому просить стягнути з відповідачів матеріальну шкоду завдану в наслідок залиття в сумі 380156 грн., моральну шкоду в сумі 50000 грн. та судові витрати на проведення експертного дослідження в сумі 11767 грн. 68 коп. В обґрунтування позовних вимог, зазначає, що є власником нежитлових приміщень підвалу № 18-21, XI, 1-го поверху № ХІа, у житловому будинку літ. А-4, загальною площею 180,9 кв. м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . 14.11.2020 року сталося залиття вказаних приміщень. Відповідно до акту від 14.11.2020р. причиною залиття нежитлового приміщення, є дефект на ввідному трубопроводі системи центрального опалення діаметром 108 мм, в зв`язку з довготривалою експлуатацією, який розташований в суміжному приміщенні теплової рамки в рівні 3-го під`їзду. Внаслідок залиття нежитлові приміщення зазнали пошкоджень та відповідно до висновку експрта вартість їх відновлення складає 380156 грн. Також позивач зазнав моральних страждань, внаслідок пошкодження його майна , був порушений звичайний уклад його життя, він вимушений витрачати додатковий час на захист своїх порушених прав. Відповідач КП «Жилкомсервіс», у поданому відзиві, проти заявлених вимог заперечував, зазначаючи, що сума шкоди позивачем не доведена та за спричинену шкоду в даному випадку повинно відповідати КП «ХТМ», як виконавець послуг центрального опалення.. Відповідач КП «ХТМ»», у поданому відзиві, проти заявлених вимог заперечував, зазначаючи, що зобов`язання по відшкодуванню збитків, спричинених в наслідок залиття, несе КП «Жилкомсервіс» як балансоутримувач та управитель будинку. Судом ухвалами було відкрито провадження в порядку загального позовного провадження, призначена справа до судового розгляду, провадження у відношенні КП «Жилкомсервіс» , закрито. Судом встановлено, що [PERSON] на праві власності належать нежитлові приміщення підвалу № 18-21, XI, 1-го поверху № ХІа, у житловому будинку літ. А-4, загальною площею 180,9 кв. м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі-продажу від 14.06.2017р. та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно . Відповідно до Акту №889 від 14.11.2020, складеного комісією у складі: начальника та інженера дільниці № 12 КП «Жилкомсервіс», майстра КП «ХТМ» , за участю власника нежитлових приміщень [PERSON] - 14.11.2020р. о 07:00 год. в приміщеннях підвальної частині будинку розташованого в рівні 2-ого та 3-ого під`їздів сталося залиття. Причиною залиття є природний знос ввідного сталевого трубопроводу системи центрального опалення діаметром 108 мм. В акті зафіксовані наступні пошкодження: по всій площі приміщень на підлозі, облицьованій керамічною плиткою спостерігається наявність води висотою шару понад 25 см, в результаті залиття спостерігається відшарування потемніння фарбувального шару гіпсокартонної стіни, вище рівня плінтусу по всьому периметру, міжкімнатні двері (з МДФ) в кількості 4-х штук в результаті намокання деформовані, щільно не закриваються, має місце відшарування декоративної обкладинки дверного полотна. Підвісна стеля «Амстронг» набухла, в результаті намокання маються міста часткового руйнування на площі приблизно 5 м2. На момент залиття в підвальному приміщенні знаходились меблі, а саме: офісні стільці в кількості 10шт. Причиною залиття нежитлового приміщення, є дефект на ввідному трубопроводі системи центрального опалення діаметром 108 мм, в зв`язку з довготривалою експлуатацією, який розташований в суміжному приміщенні теплової рамки в рівні 3-го під`їзду. Акт підписаний усіма без будь-яких зауважень. Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи, проведеної експертом ННЦ «Інститут судових експертиз ім.Засл. проф. М.С. Бокаріуса» № 18795 від 20.01.2021р. вартість ремонтно-будівельних робіт нежитлових приміщень підвалу № 18-21, XI, 1-го поверху № ХІа, у житловому будинку літ. А-4, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , становить 380156 грн. Розмір матеріальної шкоди визначений експертом ННЦ «Інститут судових експертиз ім.Засл. проф. М.С. Бокаріуса» і просить стягнути позивач. Вказаний висновок відповідачами не спростований. Згідно зі ст. 13 Законом України «Про житлово-комунальні послуги»\~(в редакції дійсній на час виникнення правовідносин, далі- Закон) залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: 1) комунальні послуги (централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо - та електропостачання, централізоване опалення, а також вивезення побутових відходів тощо); 2) послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо); 3) послуги з управління будинком, спорудою або групою будинків (балансоутримання, укладання договорів на виконання послуг, контроль виконання умов договору тощо); 4) послуги з ремонту приміщень, будинків, споруд (заміна та підсилення елементів конструкцій та мереж, їх реконструкція, відновлення несучої спроможності несучих елементів конструкцій тощо). Рішенням Харківської міської ради від 26 липня 2006 року № 69/06 було створено КП «Жилкомсервіс». Відповідно до п.п. 3.1 та 3.2 статуту КП «Жилкомсервіс» метою підприємства є: здійснення функцій утримання на балансі, переданих йому за договором з власником житлових будинків, споруд та іншого майна, забезпечення належного рівня житлово-комунального обслуговування населення, створення відповідних умов для проживання, а предметом діяльності - укладення договорів на обслуговування житлово-комунальними послугами споживачів з виконавцями послуг, контроль за якістю послуг і виконанням умов договорів. Рішенням Харківської міської ради від 20 грудня 2006 № 1186 визначено виконавців житлово-комунальних послуг у житловому фонді комунальної власності територіальної громади міста Харкова: з управління будинком, спорудою або групою будинків - КП «Жилкомсервіс», з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій: КП «Харківблагоустрій», КП «Харківські теплові мережі», ДКП «Харківкомуночиствод», КП «ВТП «Вода», КСП «Харківгорліфт» та інші . Отже вказаним рішенням, прийнятим органом місцевого самоврядування в межах своєї компетенції, визначено статус КП «Жилкомсервіс» як управителя будинків, а КП «Харківські теплові мережі» - як виконавця послуг з їх утримання. Відповідно до п.п. 2, 7 ст. 21 Закону виконавець зобов`язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень, утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством. Згідно ст. 29 Закону договір на надання житлово-комунальних послуг у багатоквартирному будинку укладається між власником квартири, орендарем чи квартиронаймачем та балансоутримувачем або уповноваженою ним особою. У разі якщо балансоутримувач не є виконавцем, він укладає договори на надання житлово-комунальних послуг з іншим виконавцем. Матеріали справи свідчать про те, що 13 лютого 2012 року між КП «Жилкомсервіс» (Управитель) та КП «Харківські теплові мережі» (Виконавець) було укладено договір, відповідно до п. 1.1 якого замовник доручає, а Виконавець приймає на себе обов`язок надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в частині технічного обслуговування внутрішньо будинкових систем центрального опалення та гарячого водопостачання: мережі, арматура на них, прилади та обладнання, які розміщені в межах будинку та виконання робіт з усунення аварійних ушкоджень на внутрішньо будинкових системах, управитель зобов`язується прийняти та оплатити КП «Харківські теплові мережі» надані послуги. Пунктами 2.3.2, 2.3.5 вказаного договору сторони передбачили, що виконавець зобов`язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень, утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені цим договором. До договору доданий додаток №1 із переліком послуг , які здійснюють КП "ХТМ", яким передбачено, в тому числі : усунення пошкоджень внутрішньобудинкових систем; часткова заміна ділянок трубопроводу і запірної арматури; проведення робіт по відновленню герметизації вводів внутрішньобудинкових систем при її порушенні під час виконання робіт виконавцем; вчасне усунення виявлених несправностей та відхилення в роботі систем теплопостачання; заміна невеликих ділянок трубопроводу; до закінчення опалювального сезону складати опис несправностей систем опалювання або гарячого водопостачання, що підлягає усуненню в неопалювальний сезон За правилами статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з частиною 2 статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до роз`яснень, що містяться в пункті 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 (з наступними змінами) «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Суд зазначає, що саме КП «Харківські теплові мережі» є теплопостачальною організацією, яка зобов`язана забезпечувати надійне постачання теплової енергії відповідно до умов договорів та стандартів. Статтями 12, 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. За договором від 13.02.2012 року, укладеного між КП «Жилкомсервіс» (Управитель) та КП «Харківські теплові мережі» (Виконавець), відповідальність за належний технічний стан внутрішньобудинкових систем покладено саме на КП «Харківські теплові мережі». Згідно з пунктом 3 частини першої статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до частини другої статті 22 ЦК України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Таким чином, суд приходить до висновку, що залиття нежитлових приміщень за адресою: [ADDRESS] , сталося внаслідок бездіяльності КП «Харківські теплові мережі», що полягала у незабезпеченні належного стану систем центрального опалення у будинку, технічне обслуговування яких було покладено на КП «Харківські теплові мережі», а тому, враховуючи обставини, за яких сталося залиття нежитлових приміщень, саме з КП «Харківські теплові мережі» підлягає стягненню на користь позивача сума завданої майнової шкоди в розмірі 380156 грн. Зазначений висновок узгоджується із висновком, викладеним у постановах Верховного Суду від 28 березня 2018 року у справі № 638/9832/15-ц , від 20 червня 2019 року у справі № 645/3270/15-ц, від 07 лютого 2018 року у справі № 639/101/17 , від 10 липня 2019 року у справі № 640/9533/15, від 20 березня 2020 року у справі 640/20533/16-ц, від 13 серпня 2020 року у справі 643/14853/16-ц, щодо застосування вказаних норм права. Умови договору укладеного між позивачем та КП «ХТМ», а також Правила користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, Правил користування тепловою енергією споживач теплової енергії, не є підставою для відмови в задоволені позовних вимог. Так між позивачем та КП «ХТМ» був укладений договір № 14699 від 01.04.2018р., купівлі-продажу теплової енергії. Відповідно до умов договору, із додатками КП «ХТМ» бере на себе зобов`язання постачати [PERSON] теплову енергію в гарячій воді в потрібних йому обсягах за адресою: [ADDRESS] , а [PERSON] зобов`язується оплачувати одержану теплову енергію за встановленими тарифами . Пунктами 3.2.25 та 3.2.26 договору № 14699 від 01.04.2018р. передбачений обов`язок [PERSON] , як споживача, підтримувати в технічному справному стані герметизацію інженерних вводів та виводів будівлі і не займати підвали будинків, будівель споруд, що мають небезпечність затоплення, в яких прокладені теплові мережі або обладнані теплові уводи, під майстерні, склади, магазини, офіси тощо.. Пунктом 40 Правил користування тепловою енергією споживач теплової енергії, затверджених постановою Кабінету\~Міністрів України\~від 3\~жовтня 2007\~р.\~N\~1198 споживач теплової енергії зобов`язаний не займати підвали будинків, будівель (споруд), що мають небезпеку затоплення, в яких прокладені теплові мережі або обладнані теплові вводи, під майстерні, склади, магазини, офіси тощо. Відповідно до пункту 4 розділу 11 Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 27.06.2008 № 190, у разі\~використання приміщень\~складів,\~підвалів для господарської діяльності\~в них\~мають бути\~виконані усі\~роботи з\~гідроізоляції передбачені діючими будівельними нормами. Порте із акту №889 вбачається, що причиною залиття є дефект на ввідному трубопроводі системи центрального опалення діаметром 108 мм, в зв`язку з довготривалою експлуатацією, який розташований в суміжному приміщенні теплової рамки в рівні 3-го під`їзду. Доказів того, що залиття сталося внаслідок відсутності підтримання герметизації інженерних вводів та виводів будівлі позивачем, суду не надано. Також і відсутні докази того, що нежитлові приміщення належні позивачу використовувались під офіс, склади чи господарську діяльність і мають небезпеку затоплення. За положенням ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, в тому числі у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна Як роз`яснено у пунктах 3, 5\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Моральна шкода може полягати у порушенні права власності, у порушені нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми при настанні інших негативних наслідків. Обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправними діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року). Внаслідок залиття, яке відбулося, внаслідок бездіяльності КП «ХТМ», було пошкоджено майно позивача, а саме нежитлові приміщення, що спричинило йому підвищене психологічне навантаження, позивач також зазнав моральних страждань внаслідок пошкодження його майна, був змінений звичайний уклад його життя. Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку про наявність спричиненої позивачу, внаслідок залиття нежитлових приміщень моральної( немайнової) шкоди, однак при визначені її розмір, суд виходить з конкретних обставин справи, характеру спричинених йому моральних страждань, їх наслідки й інших негативних впливів, а також виходить з принципів розумності та справедливості і визначає розмір такої шкоди в сумі 10000 грн.. Враховуючи часткове задоволення позовних вимог, судові витрати, які складаються із судового збору, залучення експерта, підлягають стягненню пропорційно задоволеним вимогам, що відповідає ст..141 ЦПК України. На підставі викладеного та

Outcome: partial