Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-11 00:00:00

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла позовна заява адвоката Букіна О.С., який діє в інтересах [PERSON] до Вінницької міської ради, про встановлення факту родинних відносин та визнанняправа власності в порядку спадкування. Позов мотивовано тим, що [INFO] померла мати Позивача [PERSON] . Позивач, [PERSON] є сином померлої [PERSON] , що підтверджується Свідоцтвом про народження серія [NUMBER] від 04.06.1968 р. На момент смерті мати позивача [PERSON] булла зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Разом з матір?ю на момент смерті за цією адресою був заресстрований Позивач [PERSON] .. Заповіту померла [PERSON] не залишила, інші спадкоємці першої черги окрім сина [PERSON] відсутні - інших дітей [PERSON] не мала, з чоловіком [PERSON] розлучилася [INFO] , у новий шлюб після 26.09.1968 року не вступала. Після смерті [PERSON] залишилося нерухоме майно - квартира, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Квартиру [PERSON] отримала на підставі Рішення виконкому Вінницької міської Ради депутатів трудящих «Про заселення будинку житлово-будівельного кооперативу №40» від 24 жовтня 1974 року. Позивач вважає, що спадкодавець [PERSON] повністю сплатила пайові внески, а отже, квартира, що розташована за адресою: [ADDRESS] входить до складу її спадщини на загальних підставах. 20.03.2023 року Позивач [PERSON] через представника адвоката Букіна О.С звернувся до приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Кравцової О.М. щодо прийняття та оформлення спадщини після померлої матері [PERSON] . У відповідь на звернення приватний нотаріус Кравцова О.М. надала роз`яснення в яких зазначила, що з поданих документів немає можливості встановити наявність та склад спадкового майна, а також відсутні документи, які посвідчують право власності спадкодавця на спадкове майно та відсутні відомості на підтвердження родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] . На підставі викладеного позивач звертається до суду та просить встановити факт, що [PERSON] [INFO] , яка померла [INFO] у м. Вінниця, є матір?ю [PERSON] , а також просить визнати за [PERSON] в порядку спадкування після смерті матері [PERSON] право власності на квартиру загальною площею 44 кв.м., житловою площею 27,6 кв.м, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Ухвалою суду від 07.08.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити в загальному позовному провадженні, призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 15.11.2023 витребувано у приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Вінницької ласті Кравцової Ольги Миколаївни належним чином завірену копію спадкової справи до майна померлої [INFO] [PERSON] . Ухвалою суду від 06.02.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті. В судовому засіданні представник позивача адвокат Букін О.С.. позов підтримав за обставин, що викладені у ньому, просив вимоги [PERSON] задоволити в повному обсязі. В судовому засіданні представник відповідача Вінницької міської ради Чуй В.П. покладався на думку суду. Відзиву на позов подано не було. Вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 04.06.1968 р [PERSON] є сином [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до свідоцтвапро смерть серії [NUMBER] [PERSON] померла [INFO] . Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] батько [PERSON] . [PERSON] помер [INFO] помер, мати [PERSON] . [PERSON] також померла ще до смерті дочки [PERSON] . Також до позовної заяви долучено копію Свідоцтва про народження [PERSON] серія [NUMBER] . Відповідно до Справки №109 від 15.06.2000 виданої гр. [PERSON] вбачається, що на момент смерті [PERSON] була зареєстрована розом із сином [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . Згідно довідки УП «Житло-Гарант» від 27.02.2019 №1162 виданої гр. [PERSON] , вбачається що в квартирі зареєстровано 1 особа [PERSON] [INFO] син [PERSON] .. Судом оглянуто та досліджено довідку Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м. Вінниці №1421-21.21-38 від 22.06.2022 та витяг з Державного реєстру актів цивільного стану №00028271232 від 23.10.2020 року, з яких вбачається, що 14.06.1967 року зареєстровано шлюб [PERSON] та [PERSON] , актовий запит №667, прізвища після реєстрації шлюбу його: [PERSON] , її: [PERSON] ; [INFO] зареєстровано розірвання шлюбу [PERSON] та [PERSON] , актовий запис №645, прізвища після реєстрації розірвання шлюбу його: Волинець, її: Волинець; за відомостями Державного реєстру актів цивільного стану громадян записи про зміну імені, шлюб відносно вищевказаної особи після 26.09.1968 року відсутні. Згідно з Рішенням виконкому Вінницької міської Ради депутатів трудящих «Про заселення будинку житлово-будівельного кооперативу №40» №747 від 24 жовтня 1974 р. затверджено рішення загальних зборів членів житлово-будівельного кооперативу №40/протокол №3 від 30 вересня 1973 року. №4 від 14 вересня 1974 року/ та видати ордери на заселення квартир у будинку [ADDRESS] в житлово-будівельному кооперативі №40 згідно списка. Відповідно до п. 13 Списку, що затверджений Загальними Зборами членів житлово-будівельного кооперативу № 40 від 14 вересня 1974 року та є Додатком до Рішенням виконкому Вінницької міської Ради депутатів трудящих «Про заселення будинку житлово-будівельного кооперативу № 40» №747 від 24 жовтня 1974 р. [PERSON] та члені її сім?ї - син [PERSON] 1968 р.н. отримали квартиру [ADDRESS] , [ADDRESS] кімнати, житловою площею 27,61 кв.м., 5 поверх. Судом також оглянуто та досліджено Протокол №4 загальних зборів членів житлово-будівельного кооперативу №40 від 14 вересня 1974 року. Відповідно до Довідки КП «Вінницьке міське бюро технічної інвентаризації» №5205 від 27.12.2022 року повідомляється, що згідно матеріалів інвентаризаційної справи №16267 на квартиру [ADDRESS] станом на 29.12.2012 року реєстрації права приватної власності в КП «ВМБТІ» не проводилася. Відповідно до додатку №1/104 рішенням виконкому Вінницької міської ради народних депутатів №200 від 04.06.1987 р. будинку з існуючим номером [ADDRESS] . Згідно Довідки КП «Вінницьке міське бюро технічної інвентаризації» № 1221 від 15.02.2019 року станом на 10.10.1978 р. (дата останньої технічної інвентаризації) загальна площа вищенаведеної квартири становить 44 кв.м., в тому числі житлова - 27,6 кв.м. Судом встановлено, що 20.03.2023 року Позивач [PERSON] через представника адвоката Букіна О.С звернувся до приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Кравцової О.М. щодо прийняття та оформлення спадщини після померлої матері [PERSON] . У відповідь на звернення [PERSON] приватний нотаріус Кравцова О.М. надала Роз?яснення № 26/01-16 від 20.03.2023 року зі змісту якого вбачається, що з поданих документів немає можливості встановити наявність та склад спадкового майна, а також відсутні документи, які посвідчують право власності спадкодавця на спадкове майно, що в подальшому унеможливлює оформлення права власності на спадкове майно через органи нотаріату та роз?яснено процедуру вирішення зазначеного спору в судовому порядку також відсутні відомості на підтвердження родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] . Крім того, приватним нотаріусом Кравцовою О.М. було надано Витяг зі Спадкового реєстру №71844786 від 20.03.2023 року зі змісту якого вбачається, що після померлої [INFO] [PERSON] відсутні відкриті спадкові справи та видані свідоцтва про право на спадщину. Також судом оглянуто та досліджено адвокатський запити № 14 від 02.08.2020 до Вінницької міської ради. З відповіді Вінницької міської ради №01/00/01 1/139740 від 05.08.2022 року вбачається, що довідка про те, що членом кооперативу повністю внесено пайові внески за квартиру видається адміністрацією підприємства, яке здійснює обслуговування будинку, при умові наявності в підприємстві підтверджуючих документів. Для розгляду даного питання необхідно звернутися в МКП «УК «Житло-Гарант», яке обслуговує будинок під [ADDRESS] . Також у відповіді зазначено, що документи Вінницької міської ради та її виконкому з 2003 року передані на постійне зберігання до Державного архіву Вінницької області. Адвокатом Букіним О.С. було подано адвокатський запит №67 від 27.10.2022 до Вінницької міської ради (Архівного відділу) щодо надання засвідчені належним чином відповідною посадовою особою відомостей про те чи наявна заборгованість зі сплати пайових внесків за видане їй житло - квартиру [ADDRESS] (наразі квартира [ADDRESS] .) З відповіді Вінницької міської ради №01/00/011/159307 від 03.11.2022 року вбачається, що у виконавчих органів Вінницької міської ради відсутня інформація щодо сплати пайових внесків та наявності заборгованості за кв. [ADDRESS] . Крім того, з наведеної відповіді вбачається, що за інформацією наданою Архівним відділом Вінницької міської ради, первинні документи з кадрових питань (особового складу) та будь-які інші документи фондів «Житлово-будівельний кооператив № 40» та «Житлово-експлуатаційна контора №12» (МКП «УК «Житло-Гарант» на зберігання до архівного відділу не передавалися. 28.10.2022 адвокатом також було направлено адвокатський запит №28 до МКП «УК «Житло-Гарант» щодо надання засвідчені належним чином відповідною посадовою особою відомостей про те чи наявна заборгованість зі сплати пайових внесків за видане їй житло - квартиру [ADDRESS] ). З відповіді МКП «УК «Житло-Гарант» №1386/07-5/2022 від 03.11.2022 року вбачається, що в підприємства відсутні відомості щодо заборгованості [PERSON] , зі сплати пайових внесків за квартиру [ADDRESS] . Крім того, до Відповіді на запит було додано Список співвласників будинку [ADDRESS] (Додаток 2 до Договору № 35 про наданняпослуг з управліннябагатоквартирнимбудинком). З відповідно Списку (п. 29) вбачається, що [PERSON] є власникомквартири № [NUMBER] у відповідномубудинку. На адвокатський запит №21 від 14.06.2022 адвокат Букін О.С. отримав відповідь з Державного архіву Вінницької області №07-133/8 від 15.07.2022. З відповіді вбачається, що Архівом було надано засвідчену копію рішення виконкому Вінницької міської ради від 24 жовтня 1974 року №747 «Про заселення будинку житлово-будівельного кооперативу [ADDRESS] ». Документів про сплату коштів за кооперативну квартиру до рішення немає. Судом було оглянуто та досліджено звіт про оцінку квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , в якому зазначено, що вартість квартири станом на 10 липня 2023 року, без урахування ПДВ, становить 374 222,00 грн. У відповідності зі статтею 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Крім того, статтею 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути у тому числі, визнання права. На суд покладено обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін виходячи із фактів, установлених під час розгляду справи, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору. Самостійне застосування судом для прийняття рішення саме тих норм матеріального права, предметом регулювання яких є відповідні правовідносини, не призводить до зміни предмета позову та/або обраного позивачем способу захисту. Згідно із пунктом 8 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз?яснено, що у разі смерті члена житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески, до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Частка пайового внеску, що належала померлому, входить до складу спадщини на загальних підставах. Якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди. Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України). У статтях 1217, 1223 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша статті 1268 ЦК України). Відповідно до частини 3 статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Відповідно до статті 315 ЦПК України, встановлення фактів, що мають юридичне значення віднесено до компетенції суду. Згідно пункту 1 частини 1 статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Спірні правовідносини щодо встановлення факту, що має юридичне значення регулюються Главою 6 Розділу ІУ ЦПК України. Аналіз положень глави 68 ЦК України дозволяє стверджувати, що для спадкування за законом мають існувати чітко визначені юридичні факти, що підтверджують наявність: родинних відносин (певний ступінь споріднення зі спадкодавцем); квазіродинних відносин (усиновлення спадкоємця чи спадкодавця); сімейних відносин (шлюб зі спадкодавцем; проживання зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як 5 років до часу відкриття спадщини); відносин із утримання (перебування на утриманні спадкодавця спадкоємцем не менш як 5 років до часу відкриття спадщини). Чинне законодавство не містить вичерпного переліку засобів доказування, за допомогою яких має підтверджуватися факт родинних відносин, тому застосовуються загальні правила щодо доказів та обов`язків щодо доказування. Відповідно до частин першої-другої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно з частинами першою-другою статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Відповідно до частини другої статті 77, частин першої, п`ятої та шостої статті 81 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду від 02 грудня 2020 року у справі № 638/15738/17 (провадження № 61-15921св19) зроблено висновок про те, що до заяви про встановлення факту родинних відносин, в якій зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, можуть додаватися не тільки такі письмові докази, як свідоцтва про народження, шлюб, смерть, актові записи про народження та смерть. Доказами, які підтверджують наявність цього юридичного факту також можуть бути: акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб. Крім того, судами підлягають врахуванню довідки органів реєстрації актів цивільного стану про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану. Також мають враховуватися показання свідків, яким достовірно відомо про стосунки померлого із заявником. Цей перелік не є вичерпним. Оцінивши надані представником позивача докази, а саме свідоцтво про народження позивача, архівні довідки, записи актів громадянського стану та витяги до них, суд приходить до висновку, що позивач [PERSON] та померла [PERSON] , яка померла [INFO] , є сином та матірю. Отже, найближчим родичем [PERSON] спадкоємцем першої черги є саме позивач, син, інших спадкоємців судом не встановлено. Надані письмові докази , є достатніми та достовірними доказами, та в своєму взаємозв`язку згідно з практикою ЄСПЛ щодо урахуванням принципу «балансу вірогідностей» підтверджують правдивість обставин, на які посилався позивач на обґрунтування своїх позовних вимог, свідчать про доведеність родинних відносин між позивачем та померлою особою, а тому позовні вимоги в частині встановлення факту родиннних відносин підлягають задоволенню. Позивач є сином спадкодавиці, та звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Інших родичів померлої, які б звернулись із заявами про прийняття спадщини на квартиру не має. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. Аналізуючи зібрані докази у справі, суд приходить до висновку, що на судовому засіданні було встановлено наявність родинних зв`язків між [PERSON] та [PERSON] . Таким чином, враховуючи те, що [PERSON] є єдиним спадкоємцем [PERSON] першої черги та отримав спадщину від померлої, проживаючи з нею за однією адресою, суд визнає право власності на майно матері в порядку спадкування.

Outcome: approved