Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-11 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, про стягнення матеріальної шкоди посилаючись на те, що в порядку спадкування набув у власність квартиру, яка за час життя спадкодавця зазнала пошкоджень внаслідок залиття з вини відповідача, що встановлено актом останнього. Разом з тим, за час життя спадкодавця, остання не пред`явила претензій до відповідача, а через після прийняття спадщини позивачем, останній як новий власник пошкодженого майна замовив виконання відновлювальних робіт, для усунення пошкоджень, після виконання яких звернувся до відповідача з вимогою про сплату коштів, проте шкода відшкодована не була, у зв`язку з чим позивач вимушений був звернутися до суду з відповідним позовом. В судовому засіданні представник позивача позові підтримав, просив задовольнити, посилаючись на обставини викладені у позові та пояснив, що тривалий термін протягом якого позивач не вчиняв дії щодо відновлювального ремонту на не пред`явив претензії відповідачу, обумовлений особистими обставини, пов`язаними із переживаннями через смерть спадкодавця та військовим станом у країні. Представник відповідача проти задоволення позову заперечував, посилаючись на те, що позивач як новий власник майна, не набув право вимоги на відшкодування шкоди, оскільки така шкода не була оцінена за життя спадкодавця, як власниками майна. Позивач, як новий власник, замовив виконання ремонтних робіт майже через два з половиною роки після залиття квартири, що унеможливлює встановити чи пов`язані наслідки залиття квартири, з ремонтними роботами, їх оцінкою, тощо, оскільки розмір шкоди встановлений не був. На думку відповідача, позивач, як новий власник відшукав старий акт залиття і таким чином вирішив стягнути з відповідача грошові кошти, після проведених на власник розсуд робіт за замовленням у фізичної особи підприємця. Крім того, позивач за час життя не зверталась до відповідача з будь якими претензіями до відповідача і не оцінювала шкоду у грошовому еквіваленті, що також може свідчити про те, що така наслідки залиття можливо і були усунуті. Заперечення представником відповідача викладені у відзиві. Вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає встановленими наступні факти та відповідні їм правовідносини. [PERSON] , яка померла [INFO] була власницею квартири [ADDRESS] , яку 05.08.2022 за законом успадкував позивач /а.с. 4/. За час життя спадкодавця 02.07.2021 відбулось залиття її квартири, про що відповідачем було складено акт /а.с. 6/, в якому причиною залиття зазначено порушення герметичності протікання крівлі, внаслідок чого мало місце протікання на стелю з переходом у жилу кімнату квартири розміром 0.95х0,85 кв.м. 01.11.2023 позивач, як новий власник квартири уклав договір з ФОП [PERSON] на виконання ремонтних робіт у квартирі на суму 13394 грн., в якому зазначено, що такі роботи проводимуться для усунення наслідків залиття квартири, яке сталося 02.07.2021. Згідно ч. ч. 2, 3, 4 ст. 12 ЦПК України, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно ч. 2 ст. 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно ст. 79 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Згідно ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч. 1 ст. 1230 ЦК України, до спадкоємця переходить право на відшкодування збитків, завданих спадкодавцеві у договірних зобов`язаннях, або право на відшкодування збитків, що належало спадкодавцеві відповідно до закону. Суд вважає, що до позивача не перейшло право на відшкодування шкоди, оскільки за час життя спадкодавця, остання не скористалась своїм правом на відшкодування збитків, зокрема не вчинила дії по їх оцінці, не висувала претензій щодо їх відшкодування, тощо і доказів про наявність перешкод для вчинення відповідних дій, як то хвороба, тощо суду не надано. Отже, у суду відсутні відомості про те, що спадкодавець мала намір реалізувати своє право щодо компенсаційних витрат. Крім того, враховуючи відсутність доказу оцінених збитків, завданих внаслідок залиття квартири, яке відбулось 02.07.2021 укладений позивачем 01.11.2023 договір на виконання ремонту квартири з підрядником не встановлює факту, що такий ремонт був пов`язаний саме із зазначеним залиттям та його наслідками, незважаючи на те, що про це йдеться у самому договорі, який укладений через два роки і чотири місяці, після зазначеної події. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємозв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, а тому у задоволенні позову слід відмовити. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed