Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-11 00:00:00

До Малиновського районного суду м. Одеси звернулася [PERSON] з позовом до [PERSON] про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири та просила суд стягнути з [PERSON] на її користь матеріальну шкоду в розмірі 109\~078 гривень з яких: 104\~005 грн. визначений матеріальний збиток, що виник внаслідок залиття квартири; 4\~000 грн. витрати на проведення судової будівельно-технічної експертизи; 1\~073 грн. сплачений судовий збір за подання позовної заяви майнового характеру та моральну шкоду в розмірі 50\~000 гривень. Позивач обґрунтовує\~свої вимоги\~тим,\~що вона\~є власницею\~житлової квартири\~ [ADDRESS] , що підтверджується Свідоцтвом про право власності на спадщину за законом від 02 лютого 2005 року, яке було видане нотаріусом Сьомої одеської державної нотаріальної контори. 21 квітня 2023 року позивачка виявила, що її квартира була залита водою, тому вона одразу зробила виклик до Керуючої компанії «Сервіс плюс» та подала заяву за фактом виявленого. 28 квітня 2023 року комісією в складі працівників ТОВ «Керуюча Компанія «Сервіс плюс» було проведено обстеження квартири, що підтверджується Актом «про залиття, аварію, що трапилась в системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання)», в якому зазначено що в вищевказаній квартирі є сліди залиття, а саме: пошкодження стелі у кімнаті, приблизно 2 погонні метри; у коридорі, приблизно 3 погонні метри та розбухлі двері; у кухні, приблизно 2.5 погонні метри; також, внаслідок залиття, пошкоджена шафа в коридорі. Над вищезазначеною квартирою знаходиться квартира [ADDRESS] , власником якої є [PERSON] . Згідно з висновком (№35/23 від 26.06.2023р.) експертного дослідження про визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт у квартирі [ADDRESS] , що надав експерт [PERSON] (Свідоцтво № [NUMBER] від 31 жовтня 2007 року), розмір завданої матеріальної шкоди становить 104 005 (сто чотири тисячі п`ять) грн. 00 коп. Позивач посилалась на те, що відповідач добровільно завдані збитки відмовляється відшкодувати, а тому змушена була звернутись до суду з дійсним позовом. Ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси від 18 жовтня 2023 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання. (а.с.31) Ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси від 17 січня 2024 року закрито підготовче провадження по справі та призначено судовий розгля по суті позовних вимог. (а.с.41) У судове засідання представник позивача не з`явився, але надав до суду заяву про розгляд справи без участі представника позивача, в якому представник позивача просив розглядати справу без його участі та не заперечував проти ухвалення у справі заочного рішення суду.(а.с.48) Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, будучи повідомленою про дату, час та місце розгляду справи належним чином у встановленому законом порядку. Заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи або про розгляд справи за його відсутності до суду не надходили, відзив не надано. Відповідно до ч. 1\~ст. 280 ЦПК України\~суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. З урахуванням вказаного суд приходить до висновку про наявність підстав у розумінні ч. 1\~ст. 280 ЦПК України\~для ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів. Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, то відповідно до вимог ч.2\~ст. 247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що [PERSON] є власницею житлової квартири [ADDRESS] , що підтверджується Свідоцтвом про право власності на спадщину за законом від 2 лютого 2005 року, яке було видане нотаріусом Сьомої одеської державної нотаріальної контори. (а.с. 8) Позивач просить стягнути матеріальну та моральну шкоду, яка заподіяна відповідачем, в результаті залиття житлової квартири\~ [ADDRESS] , яка належить їй на праві приватної власності. Згідно акту від 28.04.2023 року, складеного комісією в складі працівників ТОВ «Керуюча Компанія «Сервіс плюс», а саме старшого майстра [PERSON] та майстра [PERSON] , у вищевказаній квартирі є сліди залиття, а саме: пошкодження стелі у кімнаті, приблизно 2 погонні метри; у коридорі, приблизно 3 погонні метри та розбухлі двері; у кухні, приблизно 2.5 погонні метри; також, в наслідок залиття, пошкоджена шафа в коридорі. Також в даному акті зазначено, що причини залиття не відомі за відсутністю доступу до квартири [ADDRESS] . (а.с.11) В квартирі [ADDRESS] , проживають відповідачка по справі - [PERSON] та її син [PERSON] . Згадно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, [PERSON] є одноосібною власницею вищевказаної квартири на підставі договору купівлі-продажу від 22 грудня 2010 року. (а.с.9) За змістом частини першої статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України (стаття 5 ЦПК України). Відповідно до статті 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушено (упущена вигода). Відповідно до частин першої-другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно зі статтею 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Для настання деліктної відповідальності за статями 1166, 1167 ЦК України необхідна наявність складу правопорушення, а саме: наявність шкоди; протиправна поведінка заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вина. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди, згідно з якою особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона не доведе відсутність своєї вини, зокрема у зв`язку із наявністю вини іншої особи або через дію об`єктивних непереборних обставин. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Позивачу належить довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а шкода, яка завдана особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Також позивач несе тягар доведення перед судом розміру завданої шкоди, зокрема зменшення або знищення майна, яке належить йому на праві власності. Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. У відповідності до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до пункту 4 частини третьої статті 2 ЦПК України однією із основних засадам (принципів) цивільного судочинства є змагальність сторін. Пунктом 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76 визначено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Примірник акту міститься в додатку 4 до цих Правил. Згідно з вимогами Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій факт залиття та його наслідки фіксуються актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації, яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. В акті мають бути зазначені такі відомості: 1) дата складання акта (число, місяць, рік); 2) прізвища, ініціали та посади членів комісії; 3) дата настання залиття; 4) адреса квартири; 5) опис того, що трапилося (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено); 6) чітко зазначені причини залиття; 7) висновки і рекомендації комісії про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін.; 8) підписи членів комісії та тих хто ознайомлений з актом. Згідно акту від 28.04.2023 року, складеного комісією в складі працівників ТОВ «Керуюча Компанія «Сервіс плюс», а саме старшого майстра [PERSON] та майстра [PERSON] , в якому зазначено що в вищевказаній квартирі є сліди залиття, а саме: пошкодження стелі у кімнаті, приблизно 2 погонні метри; у коридорі, приблизно 3 погонні метри та розбухлі двері; у кухні, приблизно 2.5 погонні метри; також, в наслідок залиття, пошкоджена шафа в коридорі. Про причини залиття вказано наступне : «Причини залиття не відома за відсутністю доступу до квартири [ADDRESS] ». Саме тому, у наступній графі «висновки і рекомендації комісії» зазначено: «Необхідно надати доступ до кв. [ADDRESS] для встановлення причин залиття». В матеріалах справи наявні копії відповідей відділу поліції №1 Одеського районного управління поліції №1 на звернення [PERSON] з приводу протиправних дій [PERSON] , з яким було проведено бесіди профілактичного характеру, однак ніяких результатів це дало. (а.с.21-24) Крім того, в матеріалах справи наявна копія акту ТОВ «Керуюча Компанія «Сервіс плюс» від 15.03.2022р. про залиття квартири позивача з вище розташованої квартири [ADDRESS] , яка належить відповідачу. На день складання вказаного акту встановити причину залиття не було можливості, так як при неодноразовому відвідуванні квартири [ADDRESS] двері ніхто не відчинив. (а.с.10) За змістом ст. 1066 ЦК України відсутність вини має доводити особа, яка завдала шкоди, у даному випадку факт завдання шкоди саме відповідачами встановлений. Згідно з ч. ч. 1, 2ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. Відповідно до ч. 1ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є: шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Аналізуючи зібрані докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про наявність доказів, що залиття квартири позивача відбулося саме через винні недбалі дії відповідачів, що дає підстави для висновку про наявність складу правопорушення, яке є підставою для задоволення позову про стягнення шкоди. У відносинах, що розглядаються, шкода - це не тільки обов`язкова умова, але й міра відповідальності, оскільки за загальним правилом, завдана шкода відшкодовується в повному обсязі. Мова йде про реальну шкоду та упущену вигоду (стаття 22 ЦК України). Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є принцип змагальності сторін, в силу якого сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. При цьому кожна сторона в силу статті 81 ЦПК України повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У контексті положень одного із основоположних принципів цивільного судочинства - принципу змагальності сторін вирішальним фактором є те, що суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, то суд робить висновок про її недоведеність. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (ч. 2 ст. 1192 ЦК України). Тягар доведення перед судом розміру завданої шкоди, зокрема зменшення або знищення майна, яке належить йому на праві власності, несе позивач. Відповідно до висновку будівельно-технічної експертизи (№35/23 від 26.06.2023р.), що надав експерт [PERSON] (Свідоцтво № [NUMBER] від 31 жовтня 2007 року), розмір завданої матеріальної шкоди становить 104 005 (сто чотири тисячі п`ять) грн. 00 коп. (а.с. 12-20) Як видно з акту здачі-приймання висновку судової експертизи № 35/23, згідно договору № 28/23 від 01.06.2023 року ціна за виконання даної експертизи складає 4000 грн. Відповідно в матеріалах справи міститься копія квитанції про сплату замовником [PERSON] вищевказаної експертизи. (а.с. 26 і зворот) При таких обставинах, суд вважає необхідним, стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] матеріальну шкоду в розмірі 104\~005 грн.; суму оплати за проведення експертного дослідження в розмірі 4000 грн. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. За приписами ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Згідно п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.03.1995 року № 4 відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювана, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювана та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Отже, позивачкою перенесені моральні переживання внаслідок пошкодження її майна, та враховуючи характер та обсяг душевних страждань, яких зазнала позивачка, їх характеру, та з урахуванням що вона змушена перетерпіти незручності, пов`язані з організацією ремонту належного їй нерухомого майна, та виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд вважає за необхідне позовні вимоги [PERSON] про відшкодування моральної шкоди задовольнити частково та стягнути з відповідача на її користь 5 000 грн. на відшкодування моральної шкоди. Згідно зі ст. 141 ч. 1, 2 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову\~на відповідача; 2) у разі відмови в позові\~на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову\~на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, суд вбачає доцільним стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] суму сплаченого судового збору, яка пропорційна задоволеним позовним вимогам, та становить 1130,05 грн. (104005 +4000 +5000 х 1% = 1130,05)

Outcome: partial