Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-28 00:00:00

У вересні 2023 р. [PERSON] (далі також - [PERSON] , позивач) в особі представника [PERSON] звернувся до Пустомитівського районного суду Львівської області суду з позовом до публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» (далі також - ПАТ «НАСК «Оранта», страхова компанія, страховик, відповідач) про стягнення недоплаченої суми страхового відшкодування в розмірі 39 936,76 грн. Позов обґрунтований такими обставинами. 26.12.2022 у м. Львові відбулась дорожньо-транспортна пригода (далі також - ДТП) за участю двох транспортних засобів - керованого позивачем автомобіля Ягуар XF, д.н.з. [NUMBER] , та автомобіля Фольксваген Гольф, д.н.з. [NUMBER] . Внаслідок вказаної ДТП автомобіль Ягуар зазнав технічних пошкоджень, а його власнику спричинена майнова шкода. Цивільно-правова відповідальність водія автомобіля Фольксваген була застрахована ПАТ «НАСК «Оранта» згідно з договором від 29.08.2022. З метою захисту своїх порушених майнових прав позивач звернувся до страхової компанії з повідомленням про ДТП, надавши усі необхідні документи, передбачені статтею 35 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів». Відповідач здійснив виплату страхового відшкодування в сумі 36 124,69 грн, проте розмір здійсненої виплати не відповідає розміру реального збитку, у зв`язку з чим позивач змушений був звернутись до судового експерта для обрахунку вартості матеріального збитку. Згідно з висновком експерта вартість матеріального збитку становить 76 061,45 грн. Вказаний висновок позивач надав відповідачу разом із заявою про перерахунок розміру страхового відшкодування. Листом від 08.03.2023 відповідач повідомив, що не вбачає підстав для доплати страхового відшкодування, у зв`язку з чим позивач і звернувся до суду з даним позовом. Ухвалою судді Пустомитівського районного суду Львівської області від 21.09.2023 справу передано за підсудністю до Дарницького районного суду міста Києва. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.10.2023 справу передано до провадження судді Трусової Т. О. Ухвалою суду від 22.12.2023 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами. 13.11.2023 від ПАТ «НАСК «Оранта» надійшов відзив на позовну заяву із запереченнями проти вимог позивача, які мотивовані тим,що страховою компанією належним чином, в повному обсязі та відповідно до положень Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» здійснено розрахунок страхового відшкодування та його виплату. На обґрунтування заперечень відповідач вказав, що згідно з замовленим ним експертно-товарознавчим дослідженням (звітом оцінювача) вартість відновлювального ремонту транспортного засобу (з урахуванням коефіцієнта фізичного зносу 0,62) складає 36 124,69 грн. При огляді транспортного засобу було установлено перевищення товщини лакофарбового покриття кузова, тобто його відновлювали ремонтом, що і дало підстави для застосування вказаного коефіцієнта фізичного зносу. Окрім того у наданому позивачем висновку експерта зазначено про пошкодження кронштейну бампера, що не було зафіксовано представником страховика у протоколі огляду. Позивач був присутній при огляді його автомобіля та погодився з переліком пошкоджень, зазначених в акті огляду, претензій до проведеного огляду не пред`являв та зобов`язався звернутись до страховика для складення додаткового протоколу огляду у разі виявлення прихованих пошкоджень або зміни кваліфікації ремонту. З питання проведення додаткового огляду позивач до страховика не звертався. З наведених вище підстав відповідач просив відмовити у задоволенні позову. 23.11.2023 від позивача в особі його представника [PERSON] надійшла відповідь на відзив. Заперечення проти аргументів відповідача мотивовані тим, що нанесення захисних покриттів на елементи кузова, наприклад захисної плівки, збільшує показник товщини лакофарбового покриття у межах десятків, а проведення відновлювальних процедур - у сотні одиниць, зазначені у протоколі огляду транспортного засобу результати вимірювання товщини лакофарбового покриття суперечать даним звіту представника відповідача про те, що пошкоджень чи слідів відновлювальних робіт не встановлено, не ураховано, що кузов автомобіля виготовлений з алюмінію та у звіті відсутнє посилання на технічні характеристики приладу вимірювання товщини лакофарбового покриття. Відсутність у звіті оцінювача даних про кронштейн бампера пояснюється тим, що наданий позивачем висновок складався судовим експертом, який особисто здійснював огляд автомобіля та має відповідний освітньо-кваліфікаційний рівень та досвід у спеціальних знаннях, а первинний протокол огляду складався не оцінювачем. До того ж звіт оцінювача може використовуватись лише для визначення суми страхового відшкодування та не відповідає вимогам належності та допустимості доказів. У запереченнях на відповідь на відзив, які надійшли до суду 29.11.2023, відповідач, зокрема зазначив, що оглядом кузова автомобіля позивача не було виявлено будь-яких захисних покриттів, зафіксований на фото товщиномір, який використовувався при огляді автомобіля, є професійним приладом, який автоматично визначає тип вимірюваної поверхні з функцією автокалібровки, а тому відповідні доводи позивача є безпідставними. Також відповідач послався на те, що Закон України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» надає йому право залучати аварійних комісарів та експертів, а Методикою товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів передбачена можливість визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його огляду особисто експертом за рішенням органу (особи), яка залучила експерта, за умови надання необхідних даних. За результатами вивчення вказаних заяв по суті справи та наданих сторонами доказів 06.02.2024 суд за власною ініціативною постановив ухвалу про розгляд справи з повідомленням сторін в судовому засіданні 29.02.2024. Ухвалою від 27.02.2024 суд залишив без задоволення заяву представника позивача [PERSON] про забезпечення її участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції. 28.02.2024 від представника позивача [PERSON] надійшли письмові пояснення щодо обставин, які послугували підставою для призначення у справі судового засідання. В судове засідання учасники справи не з`явилися, від представника відповідача [PERSON] надійшла заява про розгляд справи без її участі, від позивача та його представника жодних заяв та клопотань щодо розгляду справи не надходило. З огляду на принцип розумності строків розгляду справи судом та достатність наявних в матеріалах справи доказів для прийняття обґрунтованого рішеннясуд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності її учасників. Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив такі обставини та визначені відповідно до них правовідносини. 26.12.2022 у м. Львові відбулась дорожньо-транспортна пригода за участю автомобілів Ягуар XF, 2016 р.в., д.н.з. [NUMBER] , під керуванням [PERSON] та Фольксваген Гольф, д.н.з. [NUMBER] , під керуванням [PERSON] . Вказана ДТП була оформлена за європротоколом, згідно з яким винною у особою у її настанні є [PERSON] . Станом на 26.12.2022 цивільно-правова відповідальність водія автомобіля Фольксваген Гольф, д.н.з. [NUMBER] , була застрахована ПАТ «НАСК «Оранта» відповідно до полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів № 210778087 з лімітом відповідальності за шкоду, заподіяну майну, в розмірі 160 000 грн та нульовою франшизою. 11.01.2023 позивач звернувся до ПАТ «НАСК «Оранта» з повідомленням про ДТП та заявою про страхове відшкодування. 11.01.2023 представником страхової компанії за участю позивача було проведено огляд автомобіля Ягуар XF, д.н.з. [NUMBER] , результати якого зафіксовані у протоколі (акті) огляду транспортного засобу. Згідно з даними цього протоколу в автомобілі пошкоджені: облицювання переднього бампера - деформація із розривом (потребує заміни та фарбування); номерного знаку - деформація (потребує заміни); полички (рамки) номерного знака (потребує заміни); решітки радіатора - злам (потребує заміни); молдинга решітки - злам (потребує заміни). Водночас у протоколі міститься вказівка на ймовірність прихованих пошкоджень в зоні удару. Під час огляду транспортного засобу також здійснювалось вимірювання товщини лакофарбового покриття кузова та отримано такі показники: капот-110; крило п.л. - 114; дверка п.л.- 156; дверка з.л. - 144; крило з.л. - 94,8; кришка багажника - 135; крило з.пр. - 95,8; дверка з.пр.- 123; дверка п.пр. - 146; крило п.пр. - 105; панель даху - 117. Відповідно до складеного на замовлення відповідача ФОП [PERSON] звіту про визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу, від 03.02.2023 № 62-D/13/89 вартість матеріального збитку, завданого власнику транспортного засобу Ягуар XF, д.н.з. [NUMBER] , з урахуванням коефіцієнту фізичного зносу складає 36 124,69 грн з ПДВ. Вказаним дослідженням установлено, що ринкова вартість транспортного засобу до його пошкодження у ДТП складає 987 627,74 грн, вартість відновлювального ремонту (з урахуванням ПДВ 20%) - 76 017,64 грн, а розрахунковий коефіцієнт фізичного зносу складових - 0,62. Страховим актом № ОЦВ-23-13-86040/1 від 07.02.2023 страхова компанія визнала ДТП страховим випадком, визначила розмір страхового відшкодування виходячи з встановленої вищевказаним звітом вартості матеріального збитку з урахуванням коефіцієнту фізичного зносу в сумі 36 124,69 грн та здійснила виплату страхового відшкодування за зазначеними позивачем реквізитами (ФОП [PERSON] ), що не оспорюється сторонами. 17.02.2023 до страхової компанії надійшла заява позивача, у якій він просив здійснити доплату страхового відшкодування згідно висновку експерта № 22 від 07.02.2023. Листом від 08.03.2023 страхова компанія відмовила позивачу у доплаті страхового відшкодування пославшись на те, що розрахунок страхового відшкодування за страховим випадком здійснено відповідно до Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» з урахуванням коефіцієнта фізичного зносу, визначеного згідно з Методикою товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів. Відповідно до положень статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, проте суду не надано висновку експерта, на підставі якого позивач просив здійснити доплату страхового відшкодування, а вимоги позову ґрунтуються на замовленому позивачем у липні 2023 р. висновку експерта автотоварознавчого дослідження від 17.07.2023 № 125. Згідно з цим висновком вартість відновлювального ремонту пошкодженого автомобіля Ягуар, д.н.з. [NUMBER] , з урахуванням коефіцієнта фізичного зносу 0,00 складає 76 061,45 грн без ПДВ. Даючи оцінку наведеним вимогам та наданим сторонами на підтвердження своїх вимог і заперечень доказам, суд застосовує такі норми права та виходить з таких мотивів. Відповідно до положень статті 1166 ЦК України, яка встановлює загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За приписами частини другої статті 1187, частини першої статті 1188 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі володіє транспортним засобом, при цьому шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах. З урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (стаття 1192 ЦК України). Згідно статті 22 ЦК України збитками є втрати, які особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі (реальні збитки), а також доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене. Правила регулювання деліктних зобов`язань допускають можливість відшкодування завданої потерпілому шкоди не безпосередньо особою, яка завдала шкоди, а іншою особою, якщо законом передбачено такий обов`язок. Так, відповідно до статті 999 ЦК України законом може бути встановлений обов`язок фізичної або юридичної особи бути страхувальником життя, здоров`я, майна або відповідальності перед іншими особами за свій рахунок чи за рахунок заінтересованої особи (обов`язкове страхування). До відносин, що випливають із обов`язкового страхування, застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено актами цивільного законодавства. Стаття 979 цього Кодексу дає визначеннядоговору страхування як договору, за яким одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору. До сфери обов`язкового страхування відповідальності належить цивільно-правова відповідальність власників наземних транспортних засобів згідно зі спеціальним Законом України від 01.07.2004 № 1961-IV «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» (далі також - Закон № 1961-IV). Відповідно до положень статті 5 цього Закону об`єктом обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності є майнові інтереси, що не суперечать законодавству України, пов`язані з відшкодуванням особою, цивільно-правова відповідальність якої застрахована, шкоди, заподіяної життю, здоров`ю, майну потерпілих внаслідок експлуатації забезпеченого транспортного засобу. Страховим випадком є дорожньо-транспортна пригода, що сталася за участю забезпеченого транспортного засобу, внаслідок якої настає цивільно-правова відповідальність особи, відповідальність якої застрахована, за шкоду, заподіяну життю, здоров`ю та/або майну потерпілого (стаття 6 Закону № 1961-IV). За приписами пункту 22.1. статті 22 Закону 1961-IV у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи. Стаття 28 Закону 1961-IV визначає, що шкода, заподіяна в результаті ДТП майну потерпілого - це шкода, пов`язана, зокрема, з пошкодженням чи фізичним знищенням транспортного засобу. Відповідно до положень статті 29 Закону 1961-IV у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством. Згідно пункту 34.2. статті 34 Закону 1961-IV протягом 10 робочих днів з дня отримання повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду страховик зобов`язаний направити свого представника (працівника, аварійного комісара або експерта) на місце настання страхового випадку та/або до місцезнаходження пошкодженого майна для визначення причин настання страхового випадку та розміру збитків. Якщо представник страховика не з`явився у визначений строк, потерпілий має право самостійно обрати аварійного комісара або експерта для визначення розміру шкоди. У такому разі страховик зобов`язаний відшкодувати потерпілому витрати на проведення експертизи (дослідження). Відповідно до статті 35 Закону 1961-IV для отримання страхового відшкодування потерпілий чи інша особа, яка має право на отримання відшкодування, протягом 30 днів з дня подання повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду подає страховику заяву про страхове відшкодування установленого зразка. Аналіз наведених положень Закону 1961-IV дає підстави для висновку, що за наслідками дорожньо-транспортної пригоди та фактом подання потерпілою особою заяви про страхове відшкодування у страхової компанії виникає обов`язок відшкодувати шкоду на умовах, визначених цим Законом. За обставинами справи установлено, що страхова компанія виконала свої зобов`язання за договором обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, забезпечивши у встановленому законом порядку і у встановлений термін проведення огляду керованого позивачем транспортного засобу, підготовку звіту з визначення вартості матеріального збитку, здійснивши розрахунок страхового відшкодування та виплативши його. Незважаючи на те, що на момент ДТП позивач не був власником пошкодженого транспортного засобу і не є таким власником на цей час, його право на отримання страхового відшкодування страхова компанія не оспорює, а відтак підстав для урахування вказаної обставини при вирішенні вимог позову суд не вбачає. Відповідно до статті 2 Закон України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» (далі - Закон № 2658-ІІІ) оцінка майна, майнових прав та професійна оціночна діяльність регулюються цим Законом, іншими нормативно-правовими актами з оцінки майна, що не суперечать йому. Оцінка майна, майнових прав (далі - оцінка майна) - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності (частина перша статті 3 Закону № 2658-ІІІ). Стаття 9 Закону № 2658-ІІІ встановлює, що методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України. До таких нормативно-правових актів, зокрема належить Методика товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затверджена Наказом Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України від 24.11.2003 № 1074/8395 в редакції Наказу від 24.07.2009 № 1335/5/1159 (далі також - Методика товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, Методика). Вимоги Методики є обов`язковими під час проведення автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень судовими експертами науково-дослідних інститутів судових експертиз Міністерства юстиції України, експертами науково-дослідних експертно-криміналістичних центрів Міністерства внутрішніх справ України, експертами інших державних установ, суб`єктами господарювання, до компетенції яких входить проведення судових автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень, а також всіма суб`єктами оціночної діяльності під час оцінки колісних транспортних засобів (КТЗ) у випадках, передбачених законодавством України або договорами між суб`єктами цивільно-правових відносин (пункт 1.3.). Згідно з пунктами 2.3., 2.4. Методики вартість відновлювального ремонту КТЗ визначається як грошові витрати, необхідні для відновлення пошкодженого, розукомплектованого КТЗ, а вартість матеріального збитку (реальні збитки) визначається як вартісне значення витрат, яких зазнає власник у разі пошкодження або розукомплектування КТЗ, з урахуванням фізичного зносу та витрат, яких зазнає чи може зазнати власник для відновлення свого порушеного права користування КТЗ (втрати товарної вартості). За результатами оцінки оцінювач складає звіт про оцінку КТЗ. За результатом оцінки, виконаної суб`єктом оціночної діяльності - органом державної влади або органом місцевого самоврядування самостійно, складається акт оцінки КТЗ. У разі проведення автотоварознавчої експертизи (експертного дослідження) за результатами здійснення відповідних досліджень експерт складає висновок експерта або інший документ, передбачений законодавством (пункт 4.3. Методики). Відповідно до пункту 5.1. Методики технічний огляд КТЗ оцінювачем (експертом) дає змогу за допомогою органолептичних методів визначити ідентифікаційні дані КТЗ; його комплектність; укомплектованість; технічний стан, обсяг і характер пошкоджень; пробіг за одометром, інші показники на момент технічного огляду, необхідні для оцінки майна. Для визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику КТЗ, застосовуються витратний підхід і метод калькуляції вартості відновлювального ремонту (пункт 8.1. Методики). Отже за змістом наведених положень Методики оцінка збитку внаслідок ДТП проводиться шляхом складання калькуляції вартості ремонтних робіт і запчастин, а базою для оцінки є результати огляду пошкодженого транспортного засобу. Дослідженням наданого відповідачем звіту про визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу, та додатків до нього установлено, що за своєю формою та змістом він відповідає загальним засадам оцінки майна і Методиці товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів. У цьому звіті спеціаліст, який має сертифікат суб`єкта оціночної діяльності,

Outcome: dismissed