Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-10 00:00:00

06 лютого 2024 року до суду надійшов позов [PERSON] , поданий її представником адвокатом Бордун А.О., до [PERSON] , в якому просили розірвати шлюб, зареєстрований 11 вересня 2021 року між [PERSON] та [PERSON] у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кременчуці Кременчуцького району Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), актовий запис №905, з підстав фактичного припинення шлюбних відносин; після розірвання шлюбу залишити позивачу шлюбне прізвище [PERSON] , стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати по сплаті судового збору. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 11 вересня 2021 року [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON] ) та [PERSON] зареєстрували шлюб у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кременчуці Кременчуцького району Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), актовий запис №905. Мають малолітнього сина [PERSON] , [INFO] , який проживає з матір`ю [PERSON] . У жовтні 2023 року шлюбно-сімейні відносини припинили, спільного господарства не ведуть, проживають окремо. Причиною розпаду сім`ї є відсутність взаєморозуміння, різні погляди на сімейне життя та обов`язки, непорозуміння, що призвело до втрати почуттів поваги та любові. За таких обставин позивач звернулася до суду для захисту своїх законних прав та інтересів. Ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 09.02.2024 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено судове засідання. Позивач [PERSON] та її представник адвокат Бордун А.О. в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, просили розглянути справу у їх відсутність, позовні вимоги підтримують в повному обсязі. Відповідач [PERSON] та його представник адвокат Гузь Т.О. в судове засідання не з`явилися, надали заяви про розгляд справив у їх відсутність, позов визнають, проти розірвання шлюбу не заперечують. Зазначили, що [PERSON] є учасником бойових дій, тому позовні вимоги щодо стягнення судових витрат зі сплати судового збору не підлягають задоволенню. У зв`язку з неявкою сторін в судове засідання, на підставі ч.2 ст.247\~ЦПК\~України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши надані матеріали, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON] ) та [PERSON] 11 вересня 2021 року зареєстрували шлюб у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кременчуці Кременчуцького району Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), актовий запис №905. Даний факт підтверджено свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , виданим 11 вересня 2021 року. Сторони [PERSON] та [PERSON] є батьками малолітнього [PERSON] , [INFO] (свідоцтво про народження серії [NUMBER] , видане 25 січня 2022 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кременчуці Кременчуцького району Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), актовий запис №80. З матеріалів справи вбачається, що сторони з жовтня 2023 року проживають окремо, не підтримують шлюбні відносини з підстав відсутності взаєморозуміння, різних поглядів на обов`язки подружжя, що призвело до втрати почуттів поваги та любові. Відповідно до Протоколу №7 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зі змінами, внесеними Протоколом №11 стаття 5 про рівноправність кожного з подружжя кожен із подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання. Відповідно до ч.1 ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом (ч.3, ч.4 ст.56 СК України). Відповідно до ч.2 ст.104 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Згідно з ч.1 ст.110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Відповідно до\~ст.112\~СК\~України,\~суд з`ясовує\~фактичні\~взаємини\~подружжя,\~дійсні причини\~позову про\~розірвання шлюбу,\~бере\~до\~уваги наявність\~малолітньої\~дитини,\~дитини\~з інвалідністю\~та інші\~обставини\~життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Згідно із положеннями пункту 10 постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Аналізуючи зазначені\~норми права\~та встановлені\~в судовому\~засіданні обставини,\~суд дійшов\~висновку,\~що подальше\~спільне подружнє\~життя сторін\~і збереження\~їх шлюбу\~суперечить інтересам\~кожного з\~них та\~інтересам їх\~дитини,\~що має\~істотне значення,\~тому шлюб\~необхідно розірвати. Відповідно до ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Отже, після розірвання шлюбу [PERSON] має право надалі іменуватися шлюбним прізвищем « [PERSON] ». Щодо заявленого клопотання відповідачем та його представником про звільнення від сплати судового збору суд зазначає наступне. Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір». Судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат (частина перша статті 1 Закону України «Про судовий збір»). Відповідно до п.13 ч.1\~ст.5 Закону України «Про судовий збір»\~від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».\~ Відповідно до частини другої\~статті 22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту"\~ветерани війни та члени сімей загиблих (померлих) ветеранів війни, члени сімей загиблих (померлих) Захисників і Захисниць України отримують безоплатну правничу допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом таких питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». Відповідач [PERSON] має статус учасника бойових дій, що підтверджується посвідченням серії [NUMBER] від 14.11.2019 року. Проте, предмет позову у даній справі не пов`язаний із захистом особистих прав відповідача [PERSON] як учасника бойових дій, тому, з врахуванням вищезазначеного, суд не вбачає підстав для звільнення його від сплати судового збору. Відповідно до ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. В ст.142 ЦПК України встановлено, що у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті, суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. З огляду на наведене, враховуючи, що позов задоволено та відповідач його визнав до початку розгляду справи по суті, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача [PERSON] на користь позивача [PERSON] судовий збір в розмірі 605,60 грн. та повернути позивачу [PERSON] з державного бюджету 50% судового збору, сплаченого при поданні позову, що становить 605,60 грн. (платіжна інструкція №0.0.3443556123.1 від 30.01.2024 року АТ КБ «ПриватБанк»).

Outcome: approved