Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-06 00:00:00

09.01.2024 р. до суду надійшов вказаний позов. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 16.12.2019 р. Головним державним виконавцем Святошинського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві Гуріною Д.І. було відкрито виконавче провадження № [NUMBER] по примусовому виконанню виконавчого листа № 759/2505/19 від 25.11.2019 про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання доньки [PERSON] в розмірі 6 000,00 грн. щомісячно, починаючи з 31.01.2018 року і до дати ухвалення данного рішення 16.10.2019 року. 31.01.2020 Головним державним виконавцем Святошинського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Гуріною Д.І. було винесено постанову про зміну (доповнення) реєстраційних даних якою внесено зміни до автоматизованої системи виконавчого провадження, а саме до резолютивної частини і викладено її у наступному вигляд і"стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] на утримання доньки [PERSON] , [INFO] , аліменти у розмірі 6000,00 грн. щомісячно, починаючи з 31.01.2018 і до її повноліття з урахуванням сплачених аліментів за період від подачі позову 31.01.2018 до дати ухвалення даного рішення 16.10.2019. 11.12.2023 старшим державним виконавцем Святошинського відділу державноївиконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Савченком А.Г., складено розрахунок заборгованості зі сплати аліментів ВП № [NUMBER], з якого вбачається, що ним не було проведено індексацію розміру аліментів, які стягуються з відповідача на користь позивача за весь період - з лютого 2019 по грудень 2022 р. За розрахунком позивача сума індексації аліментів складає 33 960,00 грн., яку він просить суд стягнути з відповідача. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від15.01.2024 відкрито по справі спрощене позовне провадження (а.с. 47). 29.01.2024 р. до суду від представника відповідача [PERSON] надійшов відзив на позов, в якому останній проти позову заперечував з тих підстав, що індексації підлягають доходи у межах прожиткового мінімуму встановленого для працездатних осіб, зазначено, що позивачем вірно застосована методика розрахунку і вірно розраховані індекси інфляції у відповідності до постанови КМУ № 1078 від 17.07.2023 р. (а.с.51-58). 13.02.2024 р до суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в якому останній вимоги позову підтримав з підстав викладениз в позові, яка судом не може бути взята до уваги, оскільки подана в порушення встановленого порядку (не в електронній формі), судом не було надано дозвіл на їх подання в паперовій формі (а.с.70-80). Відповідно до ч. 9 ст. 43 ЦПК України якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу, мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі. Відповідно до ч. 2 ст. 174 ЦПК України заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. На підставі наведеного, суд приходить до висновку, про неврахування даної відповіді на відзив, з огляду на вище зазначене. 15.02.2024 р. до суду від представника відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив, які судом теж до уваги не беруться, оскільки судом не прийнято відповідь на відзив (а.с.90-92). Будь-яких письмових пояснень на позов до суду від третьої особи не надходило. Згідно вимог ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. У відповідності до ч. 8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями ст. 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Суд, у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) у судове засідання сторін, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, дійшов висновку про задоволення позову, з огляду на наступне. Судом встановлено, що 16.10.2019 р. Святошинським районним судом м. Києва було ухвалено рішення суду про стягнення аліментів з відповідача на користь позивача на утримання дитини (а.с. 14-15). В подальшому, 29.06.2020 р. судом було винесено ухвалу про виправлення описки в рішенні суду (а.с. 16). 16.12.2019 р. Головним державним виконавцем Святошинського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві Гуріною Дарією Ігорівною було відкрито виконавче провадження № [NUMBER] з виконання виконавчого листа № 759/2505/19 від 25.11.2019 про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання доньки [PERSON] в розмірі 6 000,00 грн. щомісячно, починаючи з 31.01.2018 року і до дати ухвалення данного рішення 16.10.2019 року. 31.01.2020 Головним державним виконавцем Святошинського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Гуріною Дарією Ігорівною було винесено постанову про зміну (доповнення) реєстраційних даних якою внесено зміни до автоматизованої системи виконавчого провадження, а саме до резолютивної частини і викладено її у наступному вигляді"стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] на утримання доньки [PERSON] , [INFO] , аліменти у розмірі 6000,00 грн. щомісячно починаючи з 31.01.2018 і до її повноліття з урахуванням сплачених аліментів за період від подачі позову 31.01.2018 до дати ухвалення даного рішення 16.10.2019. (а.с. 19-20). 11.12.2023 старшим державним виконавцем Святошинського відділу державноївиконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Савченком Аркадієм Георгійовичем, складено розрахунок заборгованості зі сплати аліментів ВП № [NUMBER], з якого вбачається, що ним не було проведено індексацію розміру аліментів, які стягуються з відповідача на кроисть позивача за весть період з лютого 2019 по грудень 2022 р. (а.с. 22). Станом на день пред`явлення позову про стягнення індексації аліментів заборгованість зі сплати аліментів відсутня. Частинами першою та другою статті 184 СК України визначено, що суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у твердій грошовій сумі. Розмір аліментів, визначений судом або домовленістю між батьками у твердій грошовій сумі, щорічно підлягає індексації відповідно до закону, якщо платник і одержувач аліментів не домовилися про інше. За заявою одержувача аліментів індексація може бути здійснена судом за інший період. До 12.06.2016 спеціального закону про індексацію аліментів не було прийнято, в Україні діяв Закон України «Про індексацію грошових доходів населення» (від 03.07.1991 № 1282-XII). У частині першій статті 2 цього Закону визначені об`єкти індексації грошових доходів населення; при цьому розмір аліментів, визначений судом у твердій грошовій сумі, до цих об`єктів не відносився. Верховний Суд України у своїй постанові від 06.11.2013 у справі № 6-113цс13 висловив позицію про те, що розмір аліментів, визначений судом у твердій грошовій сумі, на підставі частини другої статті 184 СК України, підлягає індексації за аналогією закону згідно з пунктом 8 статті 8 ЦПК України у порядку, передбаченому Законом України «Про індексацію грошових доходів населення». Індексація грошових доходів населення це встановлений законами та іншими нормативно-правовими актами України механізм підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодовувати подорожчання споживчих товарів і послуг (стаття 1 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення»). Частиною першою статті 2 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» встановлено, що індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України і які не мають разового характеру. Правила обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації та сум індексації грошових доходів населення визначені у Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженому пос тановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 № 1078 (далі - Порядок № 1078). Відповідно до положень частин першої-четвертої статті 4 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» (у редакції, чинній до 24.12.2015) індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 101 відсоток. Обчислення індексу споживчих цін для індексації грошових доходів населення провадиться наростаючим підсумком, починаючи з місяця введення в дію цього Закону. Для проведення подальшої індексації грошових доходів населення обчислення індексу споживчих цін починається за місяцем, у якому індекс споживчих цін перевищив поріг індексації, зазначений у частині першій цієї статті. Законом України від 24.12.2015 № 911-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» (який набув чинності 01.01.2016) у частині першій статті 4 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» величину «101» замінено величиною «103». Отже, з правового аналізу статті 4 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» можна зробити висновок, що індексація аліментів, визначених судом у твердій грошовій сумі, проводиться лише у разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлено в розмірі 101 відсотки до 01 січня 2016 року, а з 01 січня 2016 року така індексація проводиться у разі перевищення 103 відсотки. При цьому, з огляду на Порядок № 1078, зокрема Додаток 1 «Приклад обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації» до Порядку, індексація проводиться щомісячно (колонка «Величина приросту індексу споживчих цін для проведення індексації» у таблиці Додатку 1), починаючи з місяця, у якому величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації і подальша зміна розміру індексації відбувається у разі, коли індекс споживчих цін наростаючим підсумком знову перевищить поріг індексації. Відповідно до абзаців один, два пункту 104 Порядку № 1078 обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації розміру аліментів, визначеного судом у твердій грошовій сумі, здійснюється з місяця, в якому призначено аліменти. Відповідно до частин першої, третьої пункту 11 Порядку № 1078 підвищення грошових доходів громадян у зв`язку з індексацією здійснюється з першого числа місяця, що настає за місяцем, в якому офіційно опубліковано індекс споживчих цін. Індекс споживчих цін обчислюється Держстатом і не пізніше 10 числа місяця, що настає за звітним, публікується в офіційних періодичних виданнях. Згідно з абзацом п`ятим пункту 4 Порядку № 1078 сума індексації грошових доходів громадян визначається як результат множення грошового доходу, що підлягає індексації, на величину приросту індексу споживчих цін, поділений на 100 відсотків. Позивачем надана зведена таблиця індексів інфляції за розрахунковий період (лютий 2019 року по листопад 2022 року), яка містить офіційні дані Держстату (%) (а.с. 23). Починаючи з лютого 2019 року, розрахунок індексу споживчих цін наростаючим підсумком перевищив поріг індексації у розмірі 103 % у наступні місяці: Травень 2019 року (1.005 (лютий 2019) х 1.009 (березень 2019) х 1.010 (квітень 2019) х 1.007 (травень2018)) х 100 = 103.1 %. Листопад 2020 року (0.995 (червень 2019) х 0.994 (липень 2019) х 0.997 (серпень 2019) х 1.007 (вересень 2019) х 1.007 (жовтень 2019) х 1.001 (листопад 2019) х 0.998 (грудень 2019) х 1.002 (січень 2020) х 0.997 (лютий 2020) х 1.008 (березень 2020) х 1.008 (квітень) х 1.003 (травень 2020) х 1.002 (червень 2020) х 0.994 (липень 2020) х 0.998 (серпень 2020) х 1.005 (вересень 2020) х 1.010 (жовтень 2020) х 1.013 (листопад 2020)) х 100 = 103.9 %. Лютий 2021 року (1.009 (грудень 2020) х 1.013 (січень 2021) х 1.010 (лютий 2021)) х 100 = 103.2 %. Травень 2021 року (1.017 (березень 2021) х 1.007 (квітень 2021) х 1.013 (травень 2021)) х 100 = 103.7%. Листопад 2021 року (1.002 (червень 2021) х 1.001 (липень 2021) х 0.998 (серпень 2021) х 1.012 (вересень 2021) х 1.009 (жовтень 2021) х 1.008 (листопад 2021)) х 100 = 103 %. Лютий 2022 року (1.006 (грудень 2021) х 1.013 (січень 2022) х 1.016 (лютий 2022)) х 100 = 103.5%. Березень 2022 року 104.5 %. Квітень 2022 року 103.1 %. Червень 2022 (1.027 (травень 2022) х 1.031 (червень 2022)) х 100 = 105.8 %. Вересень 2022 року (1.007 (липень 2022) х 1.011 (серпень 2022) х 1.019 (вересень 2022)) х 100 = 103.7%. Листопад 2022 року (1.025 (жовтень 2022) х 1.007 (листопад 2022)) х 100 =103.2 %. Якщо розрахунок індексу споживчих цін наростаючим підсумком перевищив поріг індексації у травні 2019 року, то враховуватися він повинен з липня 2019 року (місяця, що настає за місяцем, в якому офіційно опубліковано індекс споживчих цін). Формула для розрахунку індексації аліментів: (сума аліментів) х (%-100) х (кількість місяців). Розрахунок індексації розміру аліментів: за період липень 2019 - грудень 2020: 6 000 х 3.1% х 18 = 3 348 грн. З січня 2020 року величина приросту індексу споживчих цін для проведення індексації становить вже 7,1 % = (1.039 х 1,031 х 100 - 100). Розрахунок індексації аліментів з такою величиною приросту індексу споживчих цін буде складати: (6 000 грн х 7,1)/100 = 426 грн. Тому сума індексації аліментів за період з січня 2021 року до березня 2021 року дорівнює (сума аліментів) х (7,1 %) х (кількість місяців). (6000 грн.) х (7,1 %) х 3 місяці = 1 278 грн. (в подальшому схеми обчислення індексації буде аналогічною). З квітня 2021 року величина приросту індексу споживчих цін для проведення індексації становить вже 10.5 % = (1.071 х 1.032 х 100 -100). Сума індексації аліментів за період з квітня 2021 року до червня 2021 року дорівнює (6000 грн.) х (10.5 %) х 3 місяців = 1 890 грн. З липня 2021 року величина приросту індексу споживчих цін для проведення індексації становить вже 14.5 % = (1.105 х 1.037 х 100 - 100). Сума індексації аліментів за період з липня 2021 року до грудня 2021 року дорівнює (6000 грн.) х (14.5 %) х 6 місяців = 5 220 грн. З січня 2022 року величина приросту індексу споживчих цін для проведення індексації становить вже 17.9 % = (1.145 х 1.030 х 100 - 100). Сума індексації аліментів за період з січня 2022 року до березня 2022 року дорівнює (6000 грн.) х (17.9) х 3 місяці = 3 222 грн. У квітні 2022 року величина приросту індексу споживчих цін для проведення індексації становить вже 22% = (1.179 х 1.035 х 100 - 100). Сума індексації аліментів за квітень 2022 року дорівнює (6000 грн.) х (22 %) х 1 місяць = 1 320 грн. У травні 2022 року величина приросту індексу споживчих цін для проведення індексації становить вже 27.4 % = (1.22 х 1.045 х 100 - 100). Сума індексації аліментів за період за травень 2022 року дорівнює (6000грн.) х (27.4 %) х 1 місяць = 1 644 грн. З червня 2022 року величина приросту індексу споживчих цін для проведення індексації становить вже 31.3 % = (1.274 х 1.031 х 100 - 100). Сума індексації аліментів за період з червня 2022 року до липня 2022 року дорівнює (6000 грн.) х (31.3 %) х 2 місяці = 3 756 грн. З серпня 2022 року величина приросту індексу споживчих цін для проведення індексації становить вже 38.9 % = (1.313 х 1.058 х 100 - 100). Сума індексації аліментів з серпня 2022 року до жовтня 2022 року дорівнює (6000 грн.) х (38.9 %) х 3 місяць = 7 002 грн. З листопада 2022 року величина приросту індексу споживчих цін для проведення індексації становить вже 44% = (1.389 х 1.037 х 100 - 100). Сума індексації аліментів за період з листопада 2022 року по грудень 2022 року дорівнює (6000 грн.) х (44 %) х 2 місяці = 5 280 грн. Загальний розмір індексації аліментів за період з лютого 2019 року по грудень 2022 року становить 33 960 грн Подібні висновки щодо підстав та порядку розрахунку індексації аліментів наведені у постанові Верховного Суду від 31.08.2022 у справі № 686/5088/20. З огляду на вищенаведені положення законодавства та перевіривши розрахунок індексації аліментів здійснений позивачем, суд дійшов висновку про обґрунтованість заявлених вимог, що є підставою для задоволення позову в повному обсязі. Що стосується вимог в частині стягнення витрат на правову допомогу в розмірі 14 105,00 грн., слід зазначити наступне. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі відмови в позові - на позивача. Відповідно до ч. 3 ст. 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. В обгрунтування понесених витрат, пов`язаних з розглядом справи в розмірі 14105,00 грн., представник позивача надав до суду договір про надання правової допомоги від 04.12.2023 р. (а.с. 25-26), замовлення NR /721221 до договору про надання правової допомоги від 04.12.2023 р. (а.с. 27), рахунок на плату (а.с.28), акт здачі-приймання послуг (а.с.29), платіжна інструкція на суму12000,00 грн. (а.с. 30), замовлення NR /721293 до договору про надання правової допомоги від 04.12.2023 р. (а.с. 31), рахунок на плату (а.с.32), акт здачі-приймання послуг (а.с.33), платіжна інструкція на суму 2105,00 грн. (а.с. 34). Розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою (п. 1 ч. 2 ст. 137 ЦПК). Відповідно до п. п. 1, 2 ч. 2 ст. 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою. розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Згідно з пунктом 4 частини першої статті першої Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору. Згідно ст. 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» видами такої діяльності є надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами. Отже, правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах, захист від обвинувачення тощо, а договір про надання правової допомоги укладається на такі види адвокатської діяльності як захист, представництво та інші види адвокатської діяльності. Представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні (пункт 9 частини першої статті 1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"). Інші види правової допомоги - види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення (пункт 6 частини першої статті 1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"). Суд зауважує, що при визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України», від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України», від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України», від 30 березня 2004 року у справі «Меріт проти України», заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим. При встановленні гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. А отже, судом має братися до уваги обсяг, якість та характер наданих послуг та чи відповідають вони ціні позову. У рішенні ЄСПЛ від 28 листопада 2002 року у справі «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір. Відповідно до висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 24.01.2022 у справі № 911/2737/17, метою стягнення витрат на правничу допомогу є не тільки компенсація стороні, на користь якої ухвалене рішення, понесених збитків, але й спонукання боржника утримуватися від вчинення дій, що в подальшому спричиняють необхідність поновлення порушених прав та інтересів позивача (подібний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 04.10.2021 від № 640/8316/20, від 21.10.2021 у справі № 420/4820/19 тощо). Водночас стягнення витрат на професійну правничу допомогу з боржника не може бути способом надмірного збагачення сторони, на користь якої такі витрати стягуються і не може становити для неї по суті додатковий спосіб отримання доходу. Враховуючи положення ст. 141 ЦПК України, та зважаючи на те, що справа є не значної складності, обсяг, якість та характер наданих послуг, виходячи з обсягу фактично наданих послуг, розгляду справи в спрощеному провадження, враховуючи, що підготовка позову і подача позову нерозривно пов`язані, їх тривалість, з урахуванням характеру виконаної адвокатом роботи, принципу співмірності та розумності судових витрат, суд вважає можливим зменшити їх розмір та стягнути з відповідача витрати за надання правової допомоги на користь позивача в сумі 5000 грн., що є обґрунтованим і пропорційним до предмета спору та виконаної адвокатом роботи.

Outcome: approved