Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-28 00:00:00

[PERSON] звернувся до Рахівського районного суду Закарпатської області із позовною заявою до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Рахівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, про оспорювання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини. Позовні вимоги мотивовані тим, що між ним та [PERSON] 21.10.2014 року укладено шлюб, який зареєстровано виконавчим комітетом Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, про що складено актовий запис №58. Позивач працював, а дружина доглядала дитину від першого шлюбу. З літа 2016 року позивач поїхав до м. Київ, де почав працювати на будівництві. Згодом, [INFO] відповідачка народила дочку [PERSON] та оскільки сторони в цей час перебували у зареєстрованому шлюбі, в свідоцтві про народження дитини позивача зазначено батьком. Про те, що він є батьком вищезазначеної дитини він не згідний, оскільки відповідачка періодично відлучалась з дому на тривалий час, а з середини липня 2018 року з дітьми виїхала проживати до своєї матері. В серпні 2018 року відповідачка подала позов про розірвання шлюбу, який рішенням Рахівського районного суду Закарпатської області від 11.01.2019 року розірвано. Відповідно до судового наказу, з позивача на користь відповідачки стягуються аліменти на утримання дочки [PERSON] . Оскільки відповідачка перешкоджає позивачу бачитись з дитиною, враховуючи факт, що до народження і після народження дитини вона зникала з дому на тривалий час, а також те, що після медичних обстежень у 2019 році, під час яких було встановлено, що наявність дітей у позивача малоймовірна, позивач вважає, що не є батьком [PERSON] , [INFO] , у зв`язку з чим звернувся до суду. На підставі вищезазначеного, позивач просить виключити з актового запису про народження дитини відомості про нього, як про батька дитини та зобов`язати Рахівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України внести відповідні зміни до актового запису про народження дитини. Позивач [PERSON] та його представник - адвокат Замега О.В. у судове засідання не з`явилися, про місце, дату та час проведення судового засідання з розгляду даної цивільної справи повідомлені шляхом надсилання електронного повідомлення про виклик на номер телефону, вказаний у матеріалах справи. Натомість, від адвоката Замега О.В. надійшла заява про розгляд справи без участі позивача та його представника, позовні вимоги підтримують у повному обсязі. Відповідач [PERSON] про місце, дату та час проведення судового засідання з розгляду даної цивільної справи повідомлена шляхом надсилання електронного повідомлення про виклик на номер телефону, вказаний у матеріалах справи. Позивачка у судове засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила. Проте, в матеріалах справи наявна заява відповідачки, відповідно до якої просить справу розглядати без своєї участі, позовні вимоги визнає, просить позов задовольнити. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Рахівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, про місце, дату та час проведення судового засідання з розгляду даної цивільної справи повідомлена належним чином шляхом вручення судового виклику. У судове засідання не з`явилася, про причини своєї неявки суд не повідомила. Клопотань про відкладення розгляду справи чи про обов`язкову участь також не подала. Суд, вивчивши матеріали справи, приходить до наступного висновку. Згідно копії свідоцтва про народження серій [NUMBER] від 20.02.2017 року, виданого Виконавчим комітетом Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, [PERSON] народилась [INFO] , про що 20 лютого 2017 року складено відповідний актовий запис №21, батьками вказані [PERSON] та [PERSON] . Відповідно копії свідоцтва про шлюб серій [NUMBER] від 21.10.2014 року, виданого Виконавчим комітетом Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб 21 жовтня 2014 року у Виконавчому комітеті Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, про що зроблено відповідний актовий запис №58. Після реєстрації шлюбу відповідачка змінила прізвище на « [PERSON] ». Згідно ухвали Рахівського районного суду Закарпатської області від 20.09.2023 року, клопотання адвоката Замеги О.В. про призначення експертизи задоволено. Призначено у справі судову молекулярно-генетичну експертизу. Як вбачається з повідомлення про неможливість проведення експертизи від 18.12.2023 року № СЕ-19/107-23/10276-БД, [PERSON] 12.12.2023 року з`явився для відбору зразків букального епітелію. В той же час [PERSON] та її біологічна матір для відбору зразків букального епітелію до Закарпатського НДЕКЦ МВС не з`явились. Вирішуючи позовну заяву [PERSON] , суд керується наступними положеннями законодавства. Згідно зі ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно положень ст.121 СК України, права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 122 СК України, дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя. Так, судом встановлено, що на момент народження дитини [PERSON] , сторони перебували у зареєстрованому шлюбі, в свідоцтві про народження дитини позивача зазначено батьком. Статтею 136 СК України передбачено, що особа, яка записана батьком дитини відповідно до ст. 122 цього кодексу, має право оспорити своє батьківство, представивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Як роз`яснено у п. п. 11, 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК України), шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї, як батька, з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК України), звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в справах про оспорювання батьківства є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. Згідно до п. п. 20 п. 1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. У відповідність до п. 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 №96/5, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису. Для з`ясування факту батьківства необхідним є застосування спеціальних знань, зокрема призначення судово-біологічної (судово-генетичної) експертизи. Європейський суд з прав людини, рішення якого є джерелом права згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» зауважив, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства». Зазначене узгоджується з роз`ясненнями Верховного Суду, викладеними у постанові від 06 травня 2020 року у справі № 201/11183/16-ц (провадження № 61-23601св18). Таким чином, висновок судово-біологічної (судово-генетичної) експертизи має важливе значення в процесі дослідження факту батьківства. Судом було призначено судову молекулярно-генетичну експертизу. Водночас, матеріалами справи встановлено, що відповідачка [PERSON] та дитина [PERSON] для відбору зразків букального епітелію до Закарпатського НДЕКЦ МВС не з`явились. Відповідно до статті 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. З матеріалів справи вбачається, що відповідачка знала про наявність в суді цивільної справи щодо оспорювання батьківства та призначення судово-генетичної експертизи, однак, ухилялася від явки для її проведення і суду не надала будь-яких доказів неявки для проведення експертизи з поважних причин. Отже, судова молекулярно-генетична експертиза не була проведена у зв`язку з неявкою відповідачки до експертної установи. Крім того, відповідачкою було визнано позовну заяву в повному обсязі. Таким чином, з урахуванням встановлених у справі обставин та досліджених доказів у їх сукупності, враховуючи наслідки ухилення відповідачки від проведення призначеної судом експертизи, визначених ст.109 ЦПК України, а також визнання позову відповідачкою в повному обсязі, суд приходить до висновку, що наявні всі підстави для задоволення вимог позивача та виключення відомостей про нього, як батька, з актового запису про народження дитини. Судовий збір сплачений позивачем відповідно до ст.141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. Згідно із ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. На підставі викладеного,

Outcome: approved