Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-04 00:00:00

25.01.2024 до суду з Вінницького районного суду Вінницької області надійшла цивільна справа №127/35226/23 за позовом Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо транспортної пригоди (в порядку регресу). Позовні вимоги мотивовані тим, що 16.05.2022 між [PERSON] та ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» був укладений договір обов`язкового страхування цивільно правової відповідальності власників наземних транспортних засобів (поліс № АТ 2684574), згідно якого забезпеченою є цивільно правова відповідальність водія транспортного засобу «ВАЗ 2105», д.р.н. [NUMBER] . 26.04.2023 в с. Новоживотів (по вул. Покровській) сталася дорожньо транспортна пригода за участю транспортних засобів «Toyota Prado», д.р.н. [NUMBER] та «ВАЗ 2105», д.р.н. [NUMBER] , під керуванням відповідача, унаслідок чого 27.04.2023 до ПАТ «НАСК «Оранта» із заявою (вимогою) звернувся власник пошкодженого транспортного засобу «Toyota Prado», д.р.н. [NUMBER] , з приводу виплати страхового відшкодування в порядку регресу, у зв`язку із дорожньо транспортною пригодою, яка є страховим випадком відповідно до умов договору страхування. За результатами розгляду поданої заяви ПАТ «НАСК «Оранта» здійснило виплату страхового відшкодування у розмірі 88000,00 грн. 25.05.2023 ПАТ «НАСК «Оранта» звернулась до [PERSON] із регресною вимогою та досудовим попередженням. На підставі зазначених обставин, позивач просить суд стягнути з відповідача на свою користь суму страхового відшкодування в порядку регресу у розмірі 88000,00 грн, а також витрати зі сплати судового збору у розмірі 2684,00 грн. Ухвалою суду від 30.01.2024 провадження у справі № 127/35226/23 відкрито, розгляд справи вирішено проводити 05.03.2024 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Позивач Публічне акціонерне товариство «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта», будучи належним чином повідомленим про день та місце розгляду справи, жодних заяв чи клопотань до суду не подав. Відповідач [PERSON] , належним чином повідомлявся про день та місце розгляду справи шляхом скеровування кореспонденції суду по місцю реєстрації. Однак, відзив до суду не подав, жодних заяв чи клопотань від відповідача не надходило. При цьому, конверт з кореспонденцією суду про виклик в судове засідання, надісланий на адресу місця реєстрації відповідача, повернуто до суду з відміткою «адресат відмовився». За змістом пунктів 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 р. № 270, у разі невручення рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка" з поважних причин рекомендований лист разом з бланком повідомлення про вручення повертається за зворотною адресою не пізніше ніж через п`ять календарних днів з дня надходження листа до об`єкта поштового зв`язку місця призначення із зазначенням причин невручення. Поштові відправлення повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику у разі, зокрема, якщо адресат відмовився. Відповідно до частин 2, 4, 6, 7 ст.\~128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: 1) юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань; 2) фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. У разі відмови адресата одержати судову повістку особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою (ч. 9 ст.\~130 ЦПК України). Згідно п. 4 ч. 8 ст.\~128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Отже, у разі якщо судове повідомлення направлено судом за належною адресою, тобто повідомленою суду стороною чи встановленою судом інформацією про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи, і повернуто відділом поштового зв`язку з посиланням на відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, відмовою адресата від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії. Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Відповідно до ч. 2 ст. 279\~ЦПК України розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Також якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі (ч. 3 ст. 279 ЦПК України). Згідно ч. 5 ст. 279\~ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Окрім того, відповідно до вимог ст. 275\~ЦПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. Відповідно до ч. 8 ст. 178\~ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Враховуючи надіслання судом сторонам у справі ухвали суду від 30.01.2024, в якій встановлено час на вчинення процесуальних дій, та у зв`язку з неподанням відповідачем у визначений ухвалою суду строк ні відзиву на позов, ні клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, суд доходить висновку про можливість розгляду справи № 127/35226/23 за наявними матеріалами у відповідності до положень ст. ст. 178, 279 ЦПК України. Згідно ч. 2 ст. 247\~ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, розглянувши матеріали справи № 127/35226/23, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини. Відповідно до полісу серії АТ №2684574 від 16.05.2022, страхувальником транспортного засобу «ВАЗ 2105», д.н.з. [NUMBER] , VIN-код ТЗ [NUMBER] , є [PERSON] , дата початку дії полісу 17.05.2022, дата закінчення дії полісу 16.05.2023, статус договору укладений, строк дії 1 рік, тип шкоди майно, нарахована сума відшкодування 88000,00 грн, загальний розмір шкоди 88000,00 грн. Згідно заяви про страхове відшкодування за договором обов`язкового (добровільного) страхування цивільно правової відповідальності власників наземних транспортних засобів від 27.04.2023, реєстраційний номер 214/2, серія АТ № 2684574, винною особою події, яка сталася 26.04.2023, є [PERSON] , потерпілою особою [PERSON] . Така ж інформація зазначена у відповіді від НПУ. Відповідно до протоколу (акту) огляду транспортного засобу від 27.04.2023, складеного начальником ЦКП Вінницької ОД, вид страхування ЦВ, програма УПП, номер справи 90429, номер договору 2133280617, дата укладання 09.02.2023, дата ДТП 26.04.2023, учасник ДТП [PERSON] , відомості про транспортний засіб «Toyota Land Cruiser Prado 150», рік випуску 2021. Також зазначено назви деталей та опис пошкоджень транспортного засобу. Як вбачається із ремонтної калькуляції № С90429/23Н від 29.04.2023, загальна вартість ремонту автомобіля «Toyota\~Land\~Cruiser\~Prado»,\~д.н.з.\~ [NUMBER] складає 95511,95 грн. Згідно узгодження суми відшкодування за страховим випадком за договором ОСЦПВВНТЗ від 05.05.2023, номер справи 23-02-90429, винною особою події (ДТП), яка сталася 26.04.2023, є [PERSON] , потерпілим є [PERSON] , пошкоджене майно - «Toyota Prado», д.н.з. [NUMBER] , розмір матеріально збитку становить 90500,00 грн, розмір франшизи 2500,00 грн, узгоджений розмір страхового відшкодування складає 88000,00 грн, що також вказано у розрахунку страхового відшкодування. Відповідно до страхового акта № ОЦВ-СП-23-02-90429/1 від 10.05.2023, страхувальником є [PERSON] , договір страхування АТ № 2684574 від 16.05.2022, період страхування із 17.05.2022 по 16.05.2023, ТЗ потерпілої особи - «Toyota Prado», д.н.з. [NUMBER] , винна особа [PERSON] , сума страхового відшкодування 88000,00 грн, одержувач [PERSON] . Як вбачається із реєстру безготівкових переказів від суб`єктів господарювання від 10.05.2023 № 115, 10.05.2023 на рахунок [PERSON] було перераховано грошові кошти у розмірі 88000,00 грн, призначення переказу виплата страхового відшкодування, платник ПАТ «НАСК «Оранта». Постановою Оратівського районного суду Вінницької області від 18.05.2023 у справі №141/336/23 [PERSON] , [INFO] , визнано винуватим у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 124 КУпАП, ч. 2 ст.\~130\~КУпАП, ст. 173 КУпАП та на підставі ст.\~36\~КУпАП накладено остаточне адміністративне стягнення в межах санкції ч. 2 ст. 130 КУпАП, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених, у виді штрафу в розмірі двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 34000,00 грн (тридцять чотири тисячі гривень), з позбавленням права керування транспортними засобами на строк 3 (три) роки, без оплатного вилучення транспортного засобу у його власника. Відповідно до регресної вимоги № 08-03-14/1-04/3858 від 25.05.2023 ПАТ «НАСК «Оранта» просить [PERSON] сплатити суму страхового відшкодування у порядку регресу в розмірі 88000,00 грн. Окрім того, ПАТ «НАСК «Оранта» надіслало [PERSON] досудове попередження за № 08-03-14/1-04/7218 від 25.09.2023, у якому відповідачу запрпоновано погасити заборгованість перед ПАТ «НАСК «Оранта» у розмірі 88000,00 грн. в добровільному порядку. Таким чином, позивач просить суд стягнути на свою користь грошові кошти в розмірі 88000,00 грн, як суму виплаченого страхового відшкодування, яку було відшкодовано страховою компанією відповідача. Визначаючись щодо встановлених обставин та заявлених позовних вимог, суд керується наступним. Згідно зі ст.\~16\~ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Частиною 1 ст.\~2\~ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно ч. 3 ст.\~12\~ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст.\~13\~ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ст.\~979\~ЦК України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору. Відповідно до ст. 9 Закону України «Про страхування» страхове відшкодування - це страхова виплата, яка здійснюється страховиком у межах страхової суми за договором майнового страхування і страхування відповідальності при настанні страхового випадку. За змістом п. 3 ст.\~20\~Закону України\~«Про страхування» при\~настанні страхового\~випадку страховик\~зобов`язаний\~здійснити страхову\~виплату або\~виплату страхового\~відшкодування у\~передбачений договором\~строк. Страховик несе майнову відповідальність за несвоєчасне здійснення страхової виплати (страхового відшкодування) шляхом сплати страхувальнику неустойки (штрафу, пені), розмір якої визначається умовами договору страхування або законом. Згідно ст.\~3\~Закону України\~«Про обов`язкове\~страхування цивільно-правової\~відповідальності власників\~наземних транспортних\~засобів» обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності здійснюється з метою забезпечення відшкодування шкоди, заподіяної життю, здоров`ю та/або майну потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди та захисту майнових інтересів страхувальників. Відповідно до п. 22.1 ст.\~22\~Закону України\~«Про обов`язкове\~страхування цивільно-правової\~відповідальності власників\~наземних транспортних\~засобів» в разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи. Набуття страховиком завдавача шкоди права зворотної вимоги (регресу) за кожним страховим випадком суперечило б меті страхування цивільно-правової відповідальності, об`єктом якого є майнові інтереси завдавача шкоди, а тому стаття 38\~Закону України\~«Про обов`язкове\~страхування цивільно-правової\~відповідальності власників\~наземних транспортних\~засобів» визначає виключні випадки, за яких страховик може подати регресний позов до страхувальника або водія забезпеченого транспортного засобу, який спричинив дорожньо-транспортну пригоду. Згідно підпункту «а» п.п. 38.1.1 п. 38.1 ст. 38 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», страховик після виплати страхового відшкодування має право подати регресний позов до страхувальника або водія забезпеченого транспортного засобу, якщо він керував транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції. Відповідно до ч. 1 ст.\~1191\~ЦК України особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (ч. 1 ст. 1192 ЦК України). За загальним правилом, тягар цивільної відповідальності у спірних праоввідносинах має нести винна у завданні шкоди особа, якою є водій автомобіля, чи особа, яка на відповідній правовій підставі керувала автомобілем та з вини якої сталася ДТП. Відповідно до\~ч.\~1\~ст.\~1166\~ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 2 ст. 1166 ЦК України). Судом установлено, що згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ДПР 18 №215589 від 26.04.2023, 26 квітня 2023 о 18 год 50 хв в с. Новоживотів по вул. Покровська водій [PERSON] керував транспортним засобом «ВАЗ 2105», д.н.з. [NUMBER] , в стані алкогольного сп`яніння. Огляд на стан сп`яніння зі згоди водія проводився в установленому законом порядку на місці із застосуванням спецприладу «Драгер 6810» з відеофіксацією вказаної дії. Результат огляду позитивний - алкогольне сп`яніння (2,16 ‰). За наслідками розгляду судом зазначеного протоколу про адміністративне правопорушення серії ДПР 18 №215589 від 26.04.2023, постановою Оратівського районного суду Вінницької області від 18.05.2023 у справі №141/336/23, [PERSON] , [INFO] , визнано винуватим у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 124 КУпАП, ч. 2 ст.\~130\~КУпАП, ст. 173 КУпАП та на підставі ст.\~36\~КУпАП накладено остаточне адміністративне стягнення в межах санкції ч. 2 ст. 130 КУпАП, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених, у виді штрафу в розмірі двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 34 000,00 грн (тридцять чотири тисячі гривень), з позбавленням права керування транспортними засобами на строк 3 (три) роки, без оплатного вилучення транспортного засобу у його власника. Метою доказування є з`ясування дійсних обставин справи. Обов`язок доказування покладається на сторін, суд не може збирати докази за власною ініціативою. Статтею 81\~ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст.\~76\~ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно зі ст.\~77\~ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України). Відповідно до статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом (ч. 4 ст. 82 ЦПК України). Суд зауважує, що належних та допустимих доказів на спростування розрахунку страхового відшкодування, внаслідок заподіяної дорожньо транспортної пригоди в порядку регресу у розмірі 88000,00 грн, а також інших належних та допустимих доказів щодо спростування обставин та доводів позивача, зазначених у позовній заяві, у тому числі доказів сплати позивачеві страхового відшкодування у розмірі 88000,00 грн, відповідачем суду не було надано та матеріали справи № 127/35226/23 не містять. Таким чином, враховуючи, що [PERSON] керував транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння та скоїв дорожньо транспортну пригоду, внаслідок чого був притягнутий до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП та ч. 2 ст. 130 КУпАП, що стало підставою для стягнення завданої шкоди в порядку регресу, а також виходячи із принципів розумності та виваженості, суд доходить висновку, що заявлені позивачем вимоги є обґрунтованими та відповідають нормам чинного законодавства України в контексті спірних правовідносин, а тому підлягають задоволенню у повному обсязі. Відповідно до ст.\~141\~ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог; інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи повне задоволення позовних вимог, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 2684,00 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved