Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-27 00:00:00

У жовтні\~2023\~року [PERSON] \~звернувся до\~суду із\~позовною заявою,\~в якій\~просив суд визначити йому додатковий строк для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] тривалістю два місяці з дня набрання рішення законної сили. В обґрунтування вимог зазначив, що [INFO] помер [PERSON] , [INFO] . [PERSON] довгий час мав важку хворобу. Позивач є братом померлого [PERSON] . Цей факт підтверджується свідоцтвами про народження. На момент смерті померлий [PERSON] не був одружений та не має дітей. А найближчим близьким родичем є брат [PERSON] . Після смерті померлого залишилося майно у вигляді частини квартири за адресою [ADDRESS] , що належить померлому на праві власності за договором купівлі-продажі квартири від 17.08.2019 року. З 2013 року померлий потребував догляду у зв`язку з наявною у нього алкогольною залежністю та хворобою, яка виникла на фоні залежності - цероз печені. Для належного догляду за покійним, у період хвороби, брати узгодили продаж квартири, що їм обом залишилася у спадок, і придбання житла поблизу родини брата (адреса [ADDRESS] .) Квартира, яка знаходиться за адресою [ADDRESS] , була обрана, так як знаходиться недалеко від родини брата померлого та надавала можливість постійного догляду за хворим. При купівлі квартири, яка знаходиться за адресою [ADDRESS] , були використані не тільки кошти від продажу спадкового майна брата, а й власні кошти родини [PERSON] , тому долі розподілилися наступним чином: 1/2 була оформлена на [PERSON] , який зараз є спадкодавцем; 1/2 була оформлена на [PERSON] , що є дружиною [PERSON] . Купівля зазначеної квартири, допомогла родині брата померлого постійно здійснювати належний догляд за хворим та контролювати алкогольну залежність у період з 17.08.2019 року до моменту смерті хворого. Періодами, стан здоров`я померлого суттєво погіршувався, що потребувало постійного проживання позивача чи його дружини разом з померлого для постійного відстеження приступів. З моменту купівлі квартири, витрати на її утримання, як і витрати пов`язані з харчуванням та лікуванням померлого, повністю покладенні на родину позивача. З початку війни ситуація ускладнилася і ціни як на ліки, так і на продукти харчування, навіть першої необхідності, виросли. А хвороба померлого брата ускладнювалася та потребувала більше витрат на ліки, особливо які приносили знеболення. Позивач після похорону брата багато працював для погашення боргів, утримання як власної квартири так і квартири померлого брата, сплату комунальних послуг, утримання власної родини та підтримання здоров`я своєї дружини. Окрім того, в квартиру, де проживав позивач з дружиною, вимушено, у зв`язку з подіями в країни переїхав син позивача зі своєю родиною. Окрім того, на позивача вплинули ворожі атаки з боку країни агресора, особливо, яке будо здійснено на автотранспортне підприємство на при кінці вересня 2022 року, так як [PERSON] був рядом з місцем прильоту і отримав психологічну травму та передувала знаходженням позивача певний період часу в шоковому стані. 27 травня 2022 року позивач звернувся до нотаріуса за консультацією, але отримав роз`яснення, що з початку війни в Україні запроваджено воєнний стан, що унеможливило в подальшому надання всіх документів для відкриття нотаріусом нотаріальної справи, але ні державні реєстри, ні нотаріуси не працюють та строк вступу в спадщину зупинено і не відомо коли будуть наступні. Окрім того, в засобах масової інформації було повідомлено, що в зв`язку із веденням воєнного стану всі строки зупиняються на термін дії воєнного стану, тому саме ця інформація також вплинула на позивача для подальшого звернення до нотаріуса і тільки липні 2023 року, позивачу стало відомо, що нотаріуси працюють і можна звертатися за оформленням спадщини. Даний факт підтверджує, що позивач не витрачав часу на безпідставне нехтування своїми спадковими правами. Оплата комунальних платежів після смерті [PERSON] , зі сторони позивача свідчить про фактичне прийняття квартири та утримання майна в належному стані. Померлим заповіт складений не був. За відсутності заповіту має місце спадкування за законом. В судовому засіданні позивач та його представник підтримали подану позовну заяву та просили її задовольнити. Представник Дніпровської міської ради в судове засідання не з`явився, про час та місце судового засідання був повідомлений належним чином, раніше надав заяву про розгляд справи за його відсутності, просив прийняти рішення відповідно до вимог чинного законодавства на підставі матеріалів, що знаходяться в справі. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про час та місце судового засідання був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Вислухавши позивача та його представника, свідків, вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 28 травня 2022 року серія [NUMBER] . Факт того, що померлий [PERSON] , [INFO] , є братом позивача [PERSON] , підтверджується свідоцтвом про народження позивача серія [NUMBER] , яке видане 01 січня 1961 року, свідоцтвом про народження [PERSON] серія [NUMBER] . До складу спадщини після смерті [PERSON] входить право власності на квартири [ADDRESS] , на підставі договору купівлі-продажу квартири. Постановою приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Меньшикова К.О. від 02 серпня 2023 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , після померлого [INFO] [PERSON] у зв`язку з відсутністю факту прийняття [PERSON] спадщини. У відповідності зі статтею 1217 Цивільного кодексу України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно частиною 1, частиною 2 статті 1220 Цивільного кодексу України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до статті 1261 Цивільного кодексу України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто (частини 1 та 2 статті 1269 ЦК України). Відповідно до статті 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Позивач вважає, що пропуск строку для прийняття спадщини відбувся через події, які не залежали від його волі (воєнний стан внаслідок військової агресії проти України, зміни до строків прийняття спадщини, які вносились на рівні Кабінету Міністрів України та які він не має змоги щоденні відстежувати). В судовому засіданні було надано пояснення свідками [PERSON] , [PERSON] . Так, [PERSON] є головою ОСББ, вказала, що квартиру купили в 2019 році. Доглядали брата до його смерті, наразі проживають у квартирі. [PERSON] вказала, що вона є сусідкою, позивач з родиною живуть у квартирі, після смерті поховали його. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України). Згідно статті 89 Цивільного процесуального кодексу України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Враховуючи повідомлені позивачем обставини на підтвердження поважності причин пропуску визначеного законом строку для подання заяви про прийняття спадщини, об`єктивність таких обставин, адже у зв`язку з повномасштабним вторгненням російської федерації на територію України, що супроводжувалося бойовими на значній території України, позивач, як і значна частина громадян України, був вимушений вживати заходів для рятування життя і здоров`я себе та близьких осіб, а тому суд приходить до висновку, що позивач пропустив визначений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, що не залежали від його волі, створювали додаткові перешкоди для подання заяви у визначений законом строк. Таким чином, суд приходить до висновку, що без визначення додаткового строку для прийняття спадщини позивач, як спадкоємець, позбавляється права отримати спадщину, що суттєво порушує його права та законні інтереси. Суд вважає сукупність вказаних обставин, що підтверджені в судовому засіданні сукупністю досліджених доказів, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини, та на підставі частини 3 статті 1272 ЦК України вважає за можливе визначити [PERSON] додатковий строк для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] тривалістю два місяці з дня набрання рішення законної сили. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved