Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-04 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд з позовом до Знам`янської сільської ради Березівського району Одеської області про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що [INFO] помер його рідний брат [PERSON] . Маючи намір оформити спадкові права як спадкоємець після смерті [PERSON] , позивач звернувся до нотаріуса, однак у видачі свідоцтва про право на спадщину йому відмовлено, оскільки ним пропущений шестимісячний термін для подачі заяви про прийняття спадщини. Оскільки, на думку позивача, строк для подачі заяви про прийняття спадщини був пропущений ним з поважних причин, він вимушений звернутись з позовом до суду. Позивач надав суду заяву в якій підтримав заявлені вимоги, просить суд їх задовольнити та розглянути справу за його відсутністю. Представник відповідача\~Знам`янської сільської\~ради Березівського\~району Одеської\~області у судове засідання не з`явився, надав суду письмову заяву в якій просить суд розглянути справу в його відсутність, проти задоволення позовних вимог не заперечує. Оскільки всі учасники справи в судове засідання не з`явились, враховуючи положення ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню. Як вбачається\~з матеріалів\~справи, [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданим 16.08.2018 року Ширяївським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області. Судом встановлено, що після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді: земельної ділянки розміром 2,89 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Новоєлизаветівської сільської ради Ширяївського району Одеської області (нині - Новоєлизаветівський старостинський округ Знам`янської сільської ради Березівського району Одеської області), яка належала на праві власності померлому на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії Р1№473618 виданого Ширяївською районною державною адміністрацією Одеської області 11.01.2002 року. З метою прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] позивач, як спадкоємець за законом звернувся до приватного нотаріуса Березівського районного нотаріального округу Одеської області Петрова Ю.М., однак у видачі свідоцтва про право на спадщину йому було відмовлено з підстав пропуску строку для прийняття спадщини, про що надано письмові рекомендації щодо необхідності звернення до суду. Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №74942932 від 29.11.2023 року після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , спадкова справа не заводилась, жоден зі спадкоємців не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини протягом строку встановленого для її прийняття. Згідно довідки Новоєлизаветівського старостинського округу Знам`янської сільської ради Березівського району Одеської області №637 від 10.10.2023 року померлий [PERSON] до дня смерті [INFO] був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до довідки Новоєлизаветівського старостинського округу Знам`янської сільської ради Березівського району Одеської області №637 від 10.10.2023 року померлий [PERSON] до дня смерті [INFO] був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] , інших зареєстрованих осіб не було. Право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша\~статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Відповідно п. 24\~Постанови № 7 від 30 травня 2008 р. "Про судову практику у справах про спадкування"\~Пленум Верховного Суду України дав роз`яснення, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд у Постанові від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17 зауважив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. У постанові від 23.11.2020 року у справі №315/714/19 Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду висловив правову позицію про те, що перебування спадкоємця на амбулаторному лікуванні є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. При вирішенні цивільно-правового спору суд враховує, що одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори. Суд вважає за необхідне зазначити, що ця позиція ґрунтується, в тому числі, на рішенні Конституційного Суду України від 02.11.2004 року № 15-рп/2004у справі № 1-33/2004. Стаття 17 Закону України "Про виконання рішення застосування практики Європейського суду з прав людини"\~передбачає, що суди застосовують при розгляді справи\~Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод\~1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Європейський суд з прав людини у справі "Ільхан проти Туреччини" від 27 червня 2000 року зазначив, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вказане, в сукупності з тим, що ніхто крім позивача на спадщину не претендує, вона до цього часу ніким не прийнята, відумерлою у встановленому законом порядку не визнана, представник відповідача не заперечує проти задоволення позову, що з урахуванням практики Європейського суду з прав людини та положень\~ст. 263 ЦПК України дає підстави суду\~дійти висновку, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини тому йому слід визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного,

Outcome: approved