Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-28 00:00:00

Позивач звернулася в суд та просить зобов`язати [PERSON] влаштувати системи водовідведення дощових та стічних вод від її будинку, складування гною та стікання гноївки з дотриманням будівельних і санітарних норм та правил; стягнути з відповідачки в її користь завдану майнову шкоду та моральну шкоду в розмірі 20 000грн. і судові витрати. Свої вимоги мотивує тим, що вона є власником житлового будинку з надвірними будівлями в [ADDRESS] . Відповідачка є власником будинковолодіння по [ADDRESS] . Тривалий час між сторонами існує конфлікт з приводу порушення відповідачкою правил добросусідства. Відповідачкою з порушенням вимог будівельних норм і правил щодо протипожежних та санітарних розривів побудовано будівлю літньої кухні на віддалі 0,5м. від існуючої межі з позивачкою та сарай на відстані 1,0м. від межі, влаштовано гноєсховище на віддалі 1,5м. від межі. Внаслідок такої забудови під час дощів та танення снігу будівлю позивачки затоплює дощовими та талими водами. Підвищена вологість спричиняє постійну сирість та підцвітання фундаменту. Стічні води та гноївка потрапляють на прибудинкову територію позивачки. Відчутний стійкий неприємний запах, через який неможливо відкрити вікна в будинку. Внаслідок підтоплення поступово руйнується фундамент, що в подальшому може призвести до руйнування будівлі в цілому. Зазначає, що намагалася добровільно вирішити конфлікт, однак відповідачка жодним чином не реагує. Також, вона неодноразово зверталась у Свитазівську сільську раду та сільською радою було винесено приписи щодо [PERSON] про усунення допущених порушень на які відповідачкою не відреаговано. Крім цього, зазначає, що такими діями відповідачки позивачці завдано моральну шкоду, яка полягає у душевних стражданнях, які зазнала внаслідок неправомірної поведінки щодо неї відповідачкою впродовж кількох років та по даний час. Необхідністю звернення в компетентні органи з численними заявами та скаргами з приводу порушення права власності та знищення її майна. Погіршенням стану здоров`я, через спровоковані неправомірними діями та образами відповідачки конфлікти та стреси і як наслідок необхідністю звернення за лікарською допомогою. Заподіяну моральну шкоду позивачка оцінює в 20 000грн. Представник позивача - адвокат Матвійчук Г.М. надала суду заяву у якій просила розгляд справи проводити у її відсутності, позовні вимоги підтримує повністю та просить задовольнити. Відповідач в судове засідання не прибула Представник третьої особи Сокальської міської ради Львівської області надала клопотання про розгляд справи у їх відсутності, у вирішенні даної справи покладаються на розсуду суду. Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши письмов іматеріали справи, суд дійшов наступноговисновку. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до частини першої статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. З дослідженого витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно позивачу [PERSON] належать на праві власності житловий будинок по [ADDRESS] . Також, з дослідженого витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно відповідачу [PERSON] належать на праві власності житловий будинок по [ADDRESS] . Відповідно до положень ст. 15, 16, 386, 391 ЦК України власник вправі звернутися до суду з вимогою про захист порушеного права будь-яким способом, що є адекватним змісту порушеного права, який враховує характер порушення та дає можливість захистити порушене право. Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування своїм майном. У відповідності до п. п. 3, 4 ч. 2 ст. 16 ЦК України припинення дії, яка порушує право, а також відновлення становища, яке існувало до порушення, визначено одними із способів захисту цивільних прав та інтересів. Таким чином, зазначені вище норми матеріального права у своїй сукупності визначають право власника, який на законних підставах користується житловим приміщенням, вимагати усунення порушень свого права від будь-яких осіб шляхом, який користувач вважає прийнятним. Також, з зазначеного вбачається, що власник майна, як позивач не зобов`язаний доводити неправомірність дій відповідача; натомість власник має довести факт існування перешкод у здійсненні користування та розпорядження майном; особа, яка створює перешкоди, тобто відповідач, має довести правомірний характер своєї поведінки. Згідно зі ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно зі ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Таким чином, позивачем доведено, що він є власником житлового приміщення та користується ним на законних підставах. Згідно із положеннями статей 91, 96 ЗК України власники земельних ділянок та землекористувачі зобов`язані не порушувати прав власників суміжних земельних ділянок та землекористувачів; дотримуватися правил добросусідства та обмежень, пов`язаних з встановленням земельних сервітутів та охоронних зон; зберігати геодезичні знаки, протиерозійні споруди, мережі зрошувальних і осушувальних систем; за свій рахунок привести земельну ділянку у попередній стан у разі незаконної зміни її рельєфу, за винятком здійснення такої зміни не власником земельної ділянки, коли приведення у попередній стан здійснюється за рахунок особи, яка незаконно змінила рельєф. Нормами статей 386, 391 ЦК України передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Підставою для задоволення позову власника є встановлення факту порушення прав власника і об`єктивно існуючих перешкод у здійсненні ним цих прав. Згідно з частиною другою статті 152 ЗК України власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Свитазівська сільська рада Сокальського району Львівської області 03.09.2020р. зобов`язувала [PERSON] вчепити ринву та зробити відвід води від прибудинкової території. З дослідженого акту обстеження земельної ділянки від 05.11.2021р. встановлено, що комісія в складі депутата Сокальської міської ради та старости провели обстеження земельної ділянки та житлової будівлі по [ADDRESS] та при обстежені було встановлено, що земельна ділянка та житловий будинок [PERSON] межує з будинковолодінням [PERSON] . Сусіди довгий час живуть у конфліктній ситуації. Неодноразово від них поступають заяви та скарги одна на одну. Під час неодноразових виїздів було зафіксовано, що літня кухня [PERSON] знаходиться на відстані 0,5м. від існуючої межі, сарай на відстані 1 м. від межі, складування гною 1,5 м. від межі. [PERSON] вручалися приписи, які вона не виконувала. Акт обстеження від 05.11.2021р. стосується розташування будівлі та гною на земельній ділянці відповідача і у ньому не зазначено, що дощовими та талими водами з даху будівлі літньої кухні [PERSON] та гноївка проникає на земельну ділянку гр. [PERSON] , а тому судом до уваги не береться. Аналізуючи надані суду докази суд робить висновок, що жоден із наданих позивачем актів комісій Сокальської міської ради не містить відомостей про обставини проникнення на земельну ділянку стічних вод з даху літньої кухні відповідачки чи руйнування фундаменту будинку чи створення будь-яких інших перешкод у користуванні позивачкою її майном Також, під час розгляду справи судом були створені всі необхідні умови для всебічного та повного дослідження обставин справи. Разом з тим, позивач не надала суду належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів в обґрунтування заявлених позовних вимог, зокрема використання відповідачем належної йому земельної ділянки. За таких обставин, суд вважає необхідним відмовити в задоволенні позову у зв`язку з недоведеністю позовних вимог. Разом з цим, відповідно до ст.1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. З огляду на те, що матеріалами справи не підтверджується той факт, що своїми діями відповідач чинить перешкоди і складнощі у нормальній життєдіяльності позивача, заявлені вимоги щодо відшкодування шкоди також не підлягають задоволенню. В силу вимог ст. 141 ЦПК України, оскільки позов задоволенню не підлягає, судові витрати слід покласти на позивача.

Outcome: dismissed