Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-10 00:00:00

Позивач звернувся до суду з даним позовом, в якому просить суд визначити йому додатковий строк тривалістю в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його матері - [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування заяви позивач вказує, що після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, на належне їй на день смерті майно, до складу якого входить житловий будинок з надвірними будівлями, що розташований за адресою: [ADDRESS] . Позивач є спадкоємцем за законом першої черги після смерті матері. Звернувшись до державного нотаріуса Черняхівської державної нотаріальної контори щодо оформлення своїх спадкових прав, 26.01.2024 року позивач отримав постанову про відмову у вчинення нотаріальної дії, якою йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої [INFO] матері [PERSON] , у зв`язку з тим, що він не прийняв спадщину в порядку та у строк, встановленими чинним законодавством України. Позивач вважає, що пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, оскільки помилково вважав через юридичну необізнаність, що спадщину прийняв, так як доглядав за своєю матір`ю та фактично постійно проживав за адресою її реєстрації, а також після смерті матері проживає в зазначеному житловому будинку разом із своєю сім`єю. Зазначив, що за свого життя мати йому повідомила, що складе заповіт в якому все майно заповість позивачу, а тому вирішив, що мати заповіт склала та він є власником усього майна, а тому звертатися до нотаріуса вже не потрібно. Однак пізніше дізнався, що матір заповіту не складала. Ухвалою Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області від 22.02.2024 року відкрито провадження у справі, справу вирішено розглядати в порядку загального позовного провадження. Позивач в своїй позовній заяві просить справу розглядати без його участі. Також, 11.03.2024 подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, просить позов задоволити у повному обсязі. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, до суду надійшла заява за підписом селищного голови про розгляд справи без участі представника Хорошівської селищної ради, позовні вимоги визнають. Третя особа, будучи повідомленою про час та місце судового розгляду, свого представника до суду не направила, будь-яких заяв чи клопотань до суду не подавала. Згідно ч.ч.3,4 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем; ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому ст.206 цього Кодексу. Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити в підготовчому засіданні. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 1261 Цивільного кодексу України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Частиною 1 статті 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Частина 1 ст.1270 ЦК України передбачає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , яке видане повторно 29 березня 2022 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Володарсько-Волинського районного управління юстиції Житомирської області, [PERSON] померла [INFO] . Відповідно до копії ухвали Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області від 20.10.1998 року у справі №2-410 здійснено розподіл житлового будинку по [ADDRESS] між [PERSON] та [PERSON] в рівних долях. Відповідно до довідок № 109 та № 110 від 15.01.2024 року, виданих Хорошівською селищною радою Житомирської області, [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , на день смерті була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] ; разом із померлою [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , на день її смерті та протягом шести місяців після її смерті ніхто не був зареєстрований та не проживав. Позивач є сином [PERSON] . Факт родинних відносин підтверджується свідоцтвом про народження позивача серії [NUMBER] , виданим повторно 03.03.2021 року, та витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію розірвання шлюбу №00030852981 від 21.05.2021 року, відповідно до якого прізвище [PERSON] після розірвання шлюбу змінене на прізвище « [PERSON] ». Звернувшись до приватного нотаріуса для отримання свідоцтва про право на спадщину, позивач отримав відмову, оскільки він не прийняв спадщину після померлої в шестимісячний строк, встановлений чинним законодавством, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 26.01.2024 року. Як слідує з вказаної постанови нотаріуса, до майна померлої [PERSON] , померлої [INFO] , спадкова справа не заводилась. Відповідно до ст.206 ч.4 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. З огляду на те, що позивач є спадкоємцем майна померлої [PERSON] , вчасно не звернувся до нотаріальної контори для прийняття спадщини, оскільки помилково вважав, що він є власником усього майна після смерті матері, через що звертатися до нотаріуса вже не потрібно, а також був юридично необізнаний щодо строку прийняття спадщини, відповідач Хорошівська селищна рада позов визнає, суд вважає, що строк для прийняття спадщини позивачем пропущений з поважних причин. За таких обставин позовні вимоги підлягають задоволенню.

Outcome: approved