Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-13 00:00:00

Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог. Позивач [PERSON] звертаючись до суду із позовною заявою до [PERSON] про відшкодування моральної шкоди завданої кримінальним правопорушенням посилався на те, що під час досудового розслідування в кримінальному провадженні № 12022260000000222 від 16.07.2022 року, за обвинуваченням [PERSON] у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України, його було залучено в якості потерпілого. В обґрунтування позовним вимог вказує, що досудовим розслідуванням встановлено, що 16.07.2022, приблизно о 16 годині 00 хвилин, в світлу пору доби, водій [PERSON] , керуючу технічно справним мікроавтобусом марки «Ford-Transit», номерний знак [NUMBER] , рухався по другорядній автодорозі Р-63 сполученням «Данківці- КПП Сокиряни», зі сторони смт. Кельменці в напрямку м. Чернівці. Наближаючись до нерегульованого перехрестя нерівнозначних автодоріг не врахувавши дорожньої обстановки та неправильно застосувавши прийоми керування транспортним засобом, проявив неуважність до дорожньої обстановки та самовпевненість у своїх діях, ігноруючи наявні на дорозі дорожні знаки 2.1 «Дати дорогу» Правил Дорожнього руху, водій [PERSON] не переконавшись, що це буде безпечно і не створить небезпеки іншим учасникам дорожнього руху, не надав перевагу у русі автомобілю марки «Skoda Favorit», номерний знак [NUMBER] під керуванням водія [PERSON] , який в цей час рухався по головній автодорозі Н-03 сполученням «Житомир - Чернівці» та виїхавши на перехрестя допустив-зіткнення із даним транспортним засобом. В результаті даної дорожньо-транспортної пригоди [PERSON] [INFO] спричинені тілесні ушкодження, які виносяться до тілесних ушкоджень середнього ступеня тяжкості, як такі, що призвели до тривалого розладу здоров`я. Крім цього, в результаті даної дорожньо-транспортної пригоди пасажирам автомобіля марки ««Skoda Favorit» - [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , у відповідності до висновків СМЕ спричинена смерть. В результаті вказаного кримінального правопорушенні йому було завдано значної моральної шкоди, якої він зазнав у зв`язку зі смертю сина [PERSON] , і тому відповідно до вимог ст. 55 КПК України він являється потерпілим по даному кримінальному провадженню. Зазначає, що в результаті цієї трагедії, яка спричинена [PERSON] , у нього вкрай погіршився стан здоров`я, він не може спати та їсти, відчуває постійний сильний душевний біль, який нічим не може приглушити. Його страждання та переживання продовжуються вже досить значний час і вони вже не стихнуть, та вже не будуть відновлені порушені нормальні життєві зв`язки, та не згаснуть у пам`яті події того трагічного дня, коли загинув його син та його сім`я. Моральну шкоду, завдану смертю сина він оцінює у 500000 гривень, яку слід стягнути як із завдавача шкоди [PERSON] , який своїми діями забрав життя його сина та його сім`ї так із ПАТ «Страхова компанія «ПЗУ Україна», оскільки цивільно-правова відповідальність власника наземного транспортного засобу була застрахована полісом серії №209048933, тому згідно із вимогами чинного законодавства із страхової компанії на його користь підлягає до стягнення сума моральної шкоди у розмірі 78000 гривень, за смерть його сина. Підтримуючи вищевикладене, просив стягнути з ПАТ "Страхова компанія «ПЗУ Україна"моральну шкоду в розмірі 78 000 гривень та стягнути з [PERSON] в рахунок відшкодування моральної шкоди в розмірі 500000 гривень. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі. Ухвалою Хотинського районного суду від 06 листопада 2023 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження з викликом учасників справи у судове засідання, розгляд справи призначений на 05 грудня 2023 року. Ухвалою Хотинського районного суду від 05 грудня 2023 року клопотання позивача [PERSON] задоволено, позовні вимоги частині стягнення з відповідача ПАТ «Страхова компанія «ПЗУ Україна» моральної шкоди в розмірі 78000 гривень залишено без розгляду. Ухвалою Хотинського районного суду від 30 січня 2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 19 лютого 2024 року. Доручено ДУ «Городоцький виправний центр» забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції в приміщенні цієї установи за участю в ньому відповідача [PERSON] .. Розгляд справи неодноразово відкладався через не можливість відповідача [PERSON] безпосередньо взяти участь у судових засіданнях, в режимі відеоконференції, у зв`язку із отриманням ним медичної допомоги та лікуванням, однак жодних клопотань чи заяв від відповідача [PERSON] про бажання брати участь у судовому засіданні чи про відкладення розгляду справи, у зв`язку із його тривалим лікуванням до суду не надходило. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною. У листі Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45, визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Статтею 6 Конвенції передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У пункті 26 рішення ЄСПЛ від 15.05.2008 у справі «Надточій проти України» (заява N 7460/03) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи наявні заява від 05.12.2023 року, в якій просив розгляд справи проводити у його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просив їх задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] , який засуджений та відбуває покарання у ДУ «Городоцький виправний центр (№113), належним чином був повідомлений про день час та місце розгляду справи, судом були здійснені всі заходи для можливості відповідача брати участь у судових засіданнях, а саме в режимі відеоконференції, однак відповідач [PERSON] жодних клопотань про розгляд справи з його участю чи про відкладення розгляду справи, у зв`язку із його лікуванням до суду не надходило, правом подачі відзиву не скористався. Інших заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило. За таких обставин, враховуючи положення ст. 223 ЦПК України, беручи до уваги те, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні сторін, представників сторін, учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність позивача та відповідача. З урахуванням викладеного і ст. ст. 128-131, 223 ЦПК України та з метою уникнення затягування розгляду справи суд вважає, що в матеріалах справи є достатньо даних і доказів для її розгляду по суті за відсутності учасників справи. Враховуючи положення ст. 280 ЦПК України, а також те, що відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового розгляду, жодних клопотань чи заяв до суду не надіслав, відзив на позов не подав, суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Фактичні обставини встановлені судом. Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Так, з матеріалів справи вбачається, що 16 липня 2022 року приблизно о 16:00 години, у світлу пору доби, керуючи технічно справним мікроавтобусом марки «Ford - Transit», державний номерний знак [NUMBER] , рухався по другорядній автодорозі Р-63 сполученням «Данківці-КПП Сокиряни», зі сторони смт.Кельменці в напрямку м.Чернівці. наближаючись до нерегульованого перехрестя нерівнозначних автодоріг Р-63 сполученням «Данківці - КПП Сокиряни» та Н-03 сполученням «Житомир - Чернівці», не врахувавши дорожньої обстановки та неправильно застосувавши прийоми керування транспортним засобом, проявив неуважність до дорожньої обстановки та самовпевненість у своїх діях, ігноруючи наявні на дорозі дрожні знаки 2.1 «Дати дорогу» Правил дорожнього руху, водій [PERSON] не переконавшись, що це буде безпечно і не створить небезпеки іншим учасникам дорожнього руху, при цьому маючи об`єктивну можливість вчасно виявити небезпеку для руху у вигляді автомобіля марки «Skoda-Favorit», державний номерний знак [NUMBER] під керуванням водія [PERSON] , який в цей час рухався по головній автодорозі Н-03 сполученням «Житомир - Чернівці» зі сторони м. Чернівці в напрямку м.Хотин та наближався до даного перехрестя, не надав перевагу у русі останньому та виїхавши на перехрестя допустив зіткнення із даним транспортним засобом. В результаті даної дорожньо - транспортної пригоди водію автомобіля марки «Skoda-Favorit», номерний знак [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] , спричинені середньої тяжкості тілесні ушкодження, а пасажирам автомобіля марки «Skoda-Favorit», номерний знак [NUMBER] : [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , спричинено смерть. Вироком Хотинського районного суду Чернівецької області від 10.07.2023 року [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.286 КК України та призначено йому покарання у виді 8 років позбавлення волі з позбавленням права керування транспортним засобом на три роки. Цивільний позов [PERSON] про відшкодування моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням задоволено частково. Стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] моральну шкоду в розмірі 100 000 гривень. Вироком Чернівецького апеляційного суду від 27 жовтня 2023 року вирок Хотинського районного суду від 10.07.2023 року скасовано в частині призначеного покарання та в частині вирішення цивільних позовів, та в цій частині ухвалено новий вирок, яким [PERSON] призначено покарання за ч.3 ст.286 КК України у виді позбавлення волі на строк 10 років з позбавленням права керувати транспортним засобом на строк три роки в частині вирішення цивільних позовів призначено новий судовий розгляд у порядку цивільного судочинства. В іншій частині оскаржений вирок залишено без змін (а.с.7-13). Із копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 28.09.1977 року вбачається, що батьками [PERSON] зазначені [PERSON] та [PERSON] (а.с.24). Як вбачається із платіжних інструкцій від 31.01.2023 року за №00089137та №00089162 відповідно, [PERSON] виплачено ПрАТ СК «ПЗУ Україна» страхове відшкодування на загальну суму 78000 гривень (34,35). Судом встановлено, що обставинами, які безумовно вплинули на заподіяння позивачу шкоди, яка полягає у понесені ним моральних (душевних) страждань є зокрема доведення вини відповідача, дії якого призвели до загибелі людей, та в результаті цієї трагедії позивач поніс сильні душевні страждання через втрату рідного сина, невістки та онуків, та з урахуванням відсутності будь яких заперечень зі сторони відповідача, приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Застосовані норми права. Мотиви та висновки суду. Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Згідно з ч. 7 ст. 128 КПК України і ч. 3 ст. 386 ЦК України позивач має право вимагати відшкодування заподіяної шкоди, в тому числі шляхом звернення з позовом у кримінальній справі. Особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Згідно п.п. 8 і 9 ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, а також відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Відповідно до роз`яснень, викладених у п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», спори про відшкодування заподіяної фізичній чи юридичній особі моральної (немайнової) шкоди розглядаються, коли право на її відшкодування безпосередньо передбачено нормами Конституції або випливає з її положень та у випадках, передбачених законодавством, яке встановлює відповідальність за заподіяння моральної шкоди. Ефективний засіб правового захисту у розумінні статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинен забезпечити поновлення порушеного права і одержання особою бажаного результату. За змістом ч. 2 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до ст. 1168 ЦК України моральна шкода, завдана смертю фізичної особи, відшкодовується її чоловікові (дружині), батькам (усиновлювачам), дітям (усиновленим), а також особам, які проживали з нею однією сім`єю. Правовими нормами ч. 1 ст. 1177 ЦК України визначено, що шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону. Згідно з п.п. 1 і 2 ч. 1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода, зокрема, полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. За загальним правилом складовими елементами загальних підстав для відшкодування моральної шкоди є: шкода, тобто наявність втрат у немайновій сфері потерпілої особи; протиправне діяння особи, яка її завдала; причинний зв`язок між ними; вина заподіювача шкоди. Перераховані складові фактичної підстави для відповідальності за заподіяння моральної шкоди є колом тих обставин, які повинні бути встановлені судом. Відсутність хоча б одного елементу виключає відповідальність за завдану шкоду. Згідно із принципом змагальності сторін необхідним є доведення обставин, які покладені в основу обґрунтування відповідних вимог про відшкодування моральної шкоди. При оцінці моральної (немайнової) шкоди, спричиненої потерпілому, суд повинен належним чином оцінювати ступінь немайнових втрат. Зокрема, має врахувати характер та обсяг заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, ступінь вини відповідача у кожному конкретному випадку, а також інші обставини, зокрема, характер і тривалість страждань, стан здоров`я потерпілого, тяжкість завданої травми, наслідки тілесних ушкоджень, істотність вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках. Факт заподіяння моральної шкоди позивачу від протиправних дій відповідача знайшов повне підтвердження дослідженими обставинами кримінального правопорушення, зазначеними у вироку. Отже, внаслідок вчинення відповідачем кримінального правопорушення позивачу безумовно завдано моральної шкоди. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. При визначені розміру відшкодування моральної шкоди позивачеві [PERSON] , суд виходить із того, що він втратив рідного сина [PERSON] , внаслідок чого поніс значне потрясіння, страждання через смерть наріднішої людини, що змусило докладати додаткових зусиль для нормалізації свого життя, його страждання та переживання продовжуються тривалий час і біль від втрати близької людини не вчухає, у пам`яті постійно події того трагічного дня, у нього погіршився стан здоров`я через постій нервові потрясіння, та стреси, він не може нормально їсти та спати, відчуває постійний душевний біль. Відповідно до п.9 Постанови Пленуму ВСУ № 4, розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних, тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення, тощо) та з урахуванням інших обставин. Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року). Частиною 3 ст.23 ЦК України передбачено, що розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, що мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. При визначенні розміру моральної шкоди суд враховує вимоги розумності, виваженості, співмірності (пропорційності) та справедливості, встановлені судом обставини, глибину та тривалість моральних страждань, які позивач зазнав внаслідок смерті близької людини, характер та тривалість немайнових втрат, які зруйнували нормальні життєві зв`язки, часу та зусиль, необхідних для відновлення душевного спокою та попереднього життєвого стану, зважаючи на невідворотність завданої шкоди. Сам факт загибелі [PERSON] , сина позивача, при встановлених судом обставинах є безумовним свідченням глибини та тривалості моральних страждань позивача як його батька, враховуючи те, що згідно з ч. 1 ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Враховуючи вище зазначені обставини, а також те, що передчасна смерть сина, близької для позивача людини, однозначно спричинила втрату важливого життєвого зв`язку, який поновлений бути не може та відповідно завдає довготривалих та глибоких душевних страждань. Незважаючи на те, що пройшов вже певний час, позивач часто згадує загиблого та не може змиритися з тим, що його вже немає, враховуючи глибину фізичних та моральних страждань позивача, та обставин заподіяння шкоди позивачу, то слід вважати очевидним, що передчасна втрата сина, для батьків, тим більше при наявності тривалих життєвих зв`язків між ними, однозначно спричиняє моральні страждання. Позивач оцінює свою моральну шкоду у зв`язку із наслідками вищезазначеної події в розмірі 5000 000 (п`ятсот тисяч) гривень, розмір якої відповідачем жодним чином не спростований, тому суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі. Розподіл судових витрат. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У разі якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. Суд враховує, що судовий збір за звернення до суду з позовом [PERSON] мав становити 5000 гривень (1% від ціни позову 500000 грн.), проте позивач був звільнений від його сплати на підставі п.2 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір". Враховуючи, що позивач при зверненні до суду був звільнений від сплати судового збору за позовними вимогами про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням на підставі п. 2 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», то з відповідача належить стягнути судовий збір на користь держави у розмірі 1% від розміру задоволених позовних вимог, а саме 5000 гривень. На підставі наведеного вище,

Outcome: approved