Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-05 00:00:00

Позивач ТОВ «Будинок комфорту» звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості, в обґрунтування якого зазначив, що 09.06.2021 між ТОВ «Будинок Комфорту» та відповідачем [PERSON] був укладений в електронній формі Договір оренди майна з правом його викупу №1144210609003, а саме ноутбук Note/15''-16'' НР 15-dw1075ur (259P4EA) Biack, шляхом обміну електронними повідомленнями та приймання умов, підписаний у порядку, визначеному ст.12 Закону України «Про електронну комерцію». Строк дії оренди за Договором складає 24 місяця, вартість об`єкта оренди при його викупі за 24 місяця становить 58296.00 грн. За умовами договору, погодженими сторонами, відповідач протягом 24 місяців до 27 числа кожного наступного місяця мав сплачувати орендну плату за користування вказаним майном. Проте, прийнявши об`єкт оренди у володіння та тимчасове користування, відповідач свої зобов`язання за договором не виконував, визначені договором щомісячні платежі не вносив, у зв`язку з чим за ним виникла заборгованість у сумі 91913,36 грн, з яких: 58296,00 грн сума вартості об`єкта оренди; 17003,00 грн сума прострочених орендних платежів; 8501,50 грн сума штрафу (50% від загальної суми прострочення); 8112,86 грн пеня, що позивач просить стягнути з відповідача на його користь. Також просить стягнути з відповідача на його користь суму судового збору, сплачену при поданні позову, в розмірі 2481,00 грн. Представник позивача до судового засідання не з`явився, позивач про час та місце слухання справи повідомлявся належним чином, у позовній заяві зазначив про розгляд справи без участі його представника, не заперечував проти винесення у справі в разі неявки відповідача заочного рішення. Відповідач до судового засідання не з`явився з невідомих суду причин, про час та місце розгляду справи повідомлявся у порядку, передбаченому ЦПК України, відзиву та/або будь-яких клопотань від нього не надходило. Клопотань в порядку ст.222 ЦПК України учасниками справи суду не надано, підстави для вирішення справи шляхом укладення мирової угоди відсутні. 06.12.2022 ухвалою судді відкрите провадження у даній справі, яка розглядається у спрощеному позовному провадженні, призначено розгляд справи по суті. Судом встановлено, що 09.06.2021 між ТОВ «Будинок Комфорту» та [PERSON] в електронній формі був укладений Договір №1144210609003 оренди майна з правом його викупу, за умовами якого ТОВ «Будинок Комфорту» зобов`язалося передати відповідачу у строкове платне володіння та користування ноутбук Note/15-16 НР 15-dw1075ur (259P4EA) Biack вартістю 58296,00 грн. з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди до відповідача на умовах, передбаченими Правилами надання майна в оренду, які є невід`ємною частиною цього договору (а.с.9-15). Відповідач, у свою чергу, зобов`язався прийняти об`єкт оренди у володіння та користування, а згодом у власність на визначених умовах, а також сплачувати позивачеві орендну плату. Укладання договору підтверджується анкетою-згодою клієнта та роздруківкою послідовності дій, здійснених відповідачем через особистий кабінет з використанням електронного підпису (а.с. 16-17). ТОВ «Будинок Комфорту» передало відповідачу на умовах договору в строкове платне володіння та користування об`єкт оренди майна, що підтверджується експрес-накладною №20450398908697 номер замовлення №1144210609003 та електронним повідомленням ТОВ «Нова Пошта» (арк.с.19-21). Відповідно до розрахунку заборгованості за Договором №1144210609003 оренди майна з правом викупу, станом на 28.01.2022 сума боргу за простроченим зобов`язанням складає 91913,36 грн, з яких: 58296,00 грн сума вартості об`єкта оренди; 17003,00 грн сума прострочених орендних платежів; 8501,50 грн сума штрафу (50% від загальної суми прострочення); 8112,86 грн пеня. Відповідно до ст.ст.12,81ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи, і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав. Пунктом 2 Договору оренди майна з правом викупу №1144210609003, укладеним 09.06.2021 між ТОВ «Будинок Комфорту» та [PERSON] , встановлено, що орендар має право достроково викупити об`єкт оренди. У разі здійснення викупу протягом третього місяця оренди (не пізніше спливу 90 днів від дати укладення договору), викупна вартість об`єкта оренди складатиме 17430,00 грн, у тому числі ПДВ 2905,00 грн, при цьому сплачені орендарем орендодавцю платежі враховуються в якості часткової оплати зазначеної суми. Якщо орендар не здійснює викуп об`єкта оренди в перші 90 днів оренди, то він втрачає право на наведені в цьому пункті умови і подальший достроковий викуп може бути здійснений лише за загальними правилами, а саме за умови дострокового погашення орендної плати та викупу об`єкта оренди відповідно до його дійсної вартості, що складає 58296,00 грн, у тому числі ПДВ 9716,00 грн. Із п.3 Договору оренди з викупом вбачається, що передача об`єкта оренди орендодавцем і приймання його орендарем у користування здійснюється протягом 10 робочих днів з дати укладення договору за товарно-транспортною накладною, в тому числі за електронною або паперовою товарно-транспортною накладною оператора поштового зв`язку «Нова пошта», або іншим документом перевізника, що підтверджує факт передачі орендодавцем та отримання орендарем об`єкту оренди у користування. Передача об`єкта оренди може здійснюватися у магазинах орендодавця, через кур`єрів орендодавця, а також з використанням логістичних операторів, в тому числі через оператора поштового зв`язку «Нова пошта». Тим самим пунктом договору передбачено, що орендна плата у розмірі 2429,00 грн (в тому числі ПДВ 404,83 грн) здійснюється орендарем до 9-го числа (включно) кожного наступного календарного місяця, що слідує за місяцем укладення договору протягом усього строку оренди, який становить 24 місяця, де днем внесення останнього платежу є 09.06.2023. Згідно з п.4 Договору оренди з викупом за прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити на користь орендодавця пеню в розмірі 3% від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з першого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за цим договором. За змістом п.6 Договору оренди майна з правом викупу об`єкта оренди після закінчення строку оренди здійснюється за умови належної сплати всіх орендних та авансових платежів відповідно до пунктів 2-4 цього договору. Цей договір і Правила надання майна в оренду разом складають єдиний документ, підписанням цього договору орендар підтверджує, що він ознайомлений, розуміє всі умови та зобов`язується виконувати умови цього договору та Правил надання майна в оренду, текст яких знаходиться у вільному доступі за посиланням: https://dcomfort.com.ua/ru/about_us/pravila/ (п.7 Договору оренди з викупом). Згідно з пунктом 5.1 Правил надання майна в оренду ТОВ «Будинок Комфорту», сплата орендної плати здійснюється орендарем щомісячно відповідно до графіку платежів, узгодженого сторонами у договорі. Відповідно до п.8 Правил за прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити на користь орендодавця пеню в розмірі 3% (трьох відсотків) від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з першого дня прострочення, але не більше 50% (п`ятдесяти відсотків) від загальної суми прострочених орендних платежів за Договором оренди майна з правом викупу. У разі не здійснення оплати орендарем орендної плати протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу або укладення Договору оренди майна із правом викупу орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати цей договір, повідомивши орендаря за 15 календарних днів до фактичної дати такого розірвання. У такому разі орендар зобов`язаний сплатити вже нараховану орендну плату та додатково - штраф у розмірі 50 % від вартості загальної суми прострочених орендних платежів за Договором оренди майна з правом викупу та викупити об`єкт оренди за ціною, визначеною в Договорі оренди майна з правом викупу за вирахуванням суми вже внесених на момент припинення Договору оренди майна з правом викупу орендних платежів або повернення об`єкту оренди. Статтею 202ЦК України встановлено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори). Відповідно до ст.207ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом ст.208ЦК України у письмовій формі належить вчиняти правочини між фізичною та юридичною особою, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206цього Кодексу (які сторонами вчиняються усно та виконуються повністю у момент їх вчинення). Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч.1ст.626 ЦК України). В силу ч.1 ст.628ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно зі ст.638ЦК України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Положення ч.1 ст.634ЦК України встановлюють, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Статтею 3Закону №675-VIII визначено, що електронний договір домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі; електронний підпис одноразовим ідентифікатором - дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору. Як передбачено ч.3 ст.11 Закону №675-VIII, електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Відповідно до ч.4ст.11Закону №675-VIII пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-комунікаційних системах. Із положень ч.6ст.11 Закону №675-VIIIслідує, що відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана, зокрема, шляхом надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону. За змістом ч.11ст.11 Закону №675-VIIIпокупець (замовник, споживач) повинен отримати підтвердження вчинення електронного правочину у формі електронного документа, квитанції, товарного чи касового чека, квитка, талона або іншого документа у момент вчинення правочину або у момент виконання продавцем обов`язку передати покупцеві товар. Підтвердження вчинення електронного правочину повинно містити такі відомості: умови і порядок обміну (повернення) товару або відмови від виконання роботи чи надання послуги; найменування продавця (виконавця, постачальника), його місцезнаходження та порядок прийняття претензії щодо товару, роботи, послуги; гарантійні зобов`язання та інформація про інші послуги, пов`язані з утриманням чи ремонтом товару або з виконанням роботи чи наданням послуги; порядок розірвання договору, якщо строк його дії не визначено. В силу ч.12ст.11 Закону №675-VIIIелектронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Згідно з ч.13ст.11 Закону №675-VIIIелектронні документи (повідомлення), пов`язані з електронним правочином, можуть бути подані як докази сторонами та іншими особами, які беруть участь у судовому розгляді справи. Докази, подані в електронній формі та/або у формі паперових копій електронних повідомлень, вважаються письмовими доказами згідно із статтею 64 Цивільного процесуального кодексу України. Якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно доЗакону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів (стаття 12 Закону №675-VIII). Статтею 655 ЦК України встановлено, що за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Відповідно дост.705 ЦК України за договором найму-продажу до переходу до покупця права власності на переданий йому продавцем товар покупець є наймачем (орендарем) цього товару. Покупець стає власником товару, переданого йому за договором найму-продажу, з моменту оплати товару, якщо інше не встановлено договором. Із положеньст.759 ЦК України(в редакції на час виникнення спірних правовідносин) слідує, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору найму (оренди). Частиною 1статті 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно з ч.1ст.546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності. Правочин щодо забезпечення виконання зобов`язання вчиняється у письмовій формі. Правочин щодо забезпечення виконання зобов`язання, вчинений із недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст.547 ЦК України). Відповідно дост.549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. За змістомст.610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Як передбачено у ч.1ст.612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Статтею 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи. Обов`язок надання усіх наявних доказів до початку розгляду справи по суті за правилами ч.2 ст.43 ЦПК України покладається на осіб, які беруть участь у справі та які розпоряджаються своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Згідно зі ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що зобов`язання за договором повинні виконуватися сторонами належним чином відповідно до його умов, а також вимог актів цивільного законодавства. Як встановлено судом, своїх зобов`язань за договором відповідач не виконав, що доводить законність вимог позивача про стягнення з відповідача на його користь виниклої за договором заборгованості. Таким чином, з відповідача на користь позивача необхідно стягнути заборгованість за кредитом та відсотками загальною сумою 91913,36 грн. Судові витрати у справі складаються з судового збору, який в силу ст.141ЦПК України необхідно стягнути з відповідача на користь позивача в сумі 2481,00 грн. На пiдставi викладеного,

Outcome: approved