Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-14 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] у якому\~з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог просить суд стягнути з відповідача на користь позивача збитки завдані енергопостачальнику нараховані по акту про порушення споживачем ПКЕЕН від 15.07.2016 №017248 у розмірі 25\~054,59 грн. В обгрунтування позовних вимог позивач вказав, що [PERSON] , користується електричною енергією згідно укладеного Договору від 09.02.2015 №154-0145а, щодо об`єкта споживання який знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Вказує, що 15 липня 2016 року представником позивача було здійснено технічну перевірку вузла обліку відповідача за адресою: [ADDRESS] та було виявлено порушення пунктів 9 та 42\~ ПКЕЕН, а саме самовільного, без облікового підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника у вигляді змонтованого поза облікового підключення, а саме встановлена розетка прихованим способом. За результатами перевірки представником позивача у присутності відповідача 15.07.2016 року складено акт про порушення\~ПКЕЕН\~№ 017248. Засідання комісії з розгляду акту порушення № 017248 було призначено на 10.08.2016 року. 18 липня 2016 року, акт № 017248 комісією розглянуто на винесено протокол № 136, в якому зазначено, що у відповідності з пунктів 3.3, 3.5 Методики , в період з 02.03.2016 року, по дату фіксації порушення 15.07.2016, по потужності обрахованої та силі струму визначеної з найменшої поперечної площі перерізу проводів, що використані у схемі самовільного підключення визначено обсяг та вартість не облікованої електричної електроенергії складає 20\~529 кВт. год на загальну суму 30\~073,50 грн. Вказує, що постановою апеляційного суду Житомирської області №280/987/16 позов [PERSON] про визнання незаконним нараховану Коростишівським РЕМ заборгованість за спожиту електроенергію недообліковану приладом обліку у сумі 30\~073,50 залишено без задоволення, рішення Коростишівського районного суду Житомирської області від 03.07.2018 залишено без змін. Таким чином оскільки відповідачем борг не сплачено, позивач вимушений звернутися за захистом своїх прав до суду. Представник позивача - [PERSON] у судовому засіданні позов підтримав та просив задовольнити з наведених у ньому підстав, а також згідно наданих додаткових пояснень у справі та вказав про наявну у позові описку в частині зазначення про стягнення з відповідача збитків внаслідок порушення правил користування електричною енергією та просив вважати вірним стягнення з відповідача вартості не облікованої електричної енергії внаслідок порушення правил користування електричною енергією. Також пояснив, що згідно вимог ПРРЕЕ та Кодексу системи розподілу, зняття з напруги на увідному кабелі до будинку відповідача необхідно, щоб користувач (відповідач) звернувся з відповідною заявою до позивача про тимчасове припинення електропостачання не пізніше ніж за 5 календарних днів до початку такого припинення. Однак [PERSON] не направляв таких заяв в тому числі у день проведення експертом огляду за адресою: [ADDRESS] . У зв`язку з чим 04.10.2022 року увідний кабель до будинку перебував під напругою, що створило відповідні перешкоди для експерта у дослідженні та огляді місця самовільного підключення. Відповідач [PERSON] та його представник адвокат Божок Л.В. у судовому засіданні позов не визнали та просили суд відмовити у його задоволенні. Відповідач вказав, що він придбав земельну ділянку на підставі договору купівлі-продажу від 17.05.2012 року. Йому нічого не було відомо про те, що розетка яка знаходиться на горищі не облікована. Після придбання земельної ділянки він не заходив на горище. Представник відповідача - адвокат Божок Л.В. вказала, що факт порушення не підтверджено наявними у матеріалах справи доказами, а наведені у позові обставини не відповідають дійсності. Наданий розрахунок не обґрунтований, вказаний у позові розмір не є збитками. Нарахування вказаної у позові суми здійснено необґрунтовано, що також підтверджується висновком експерта. Вказала, що позивачем не була подана заява про зміну предмету та підстав позову у встановлені ЦПК України строки. Експерт [PERSON] у судовому засіданні вказав, що в результаті огляду будинку та наданих матеріалів не видалося за можливе встановити місце і сам факт установлення «без облікової електророзетки», оскільки місце ймовірного самовільного підключення на увідному кабелі до будинку знаходилося під напругою, йому не було надано ділянку електропроводки до без облікової розетки вилученої згідно акту про порушення від 15.07.2016 року. При цьому вказав, що на увідному кабелі була наявна скрутка ізоляційною стрічкою червоного кольору. Суд, заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази на засадах змагальності, в межах позовних вимог, дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що між споживачем [PERSON] та постачальником ПАТ «Енергопостачальна компанія «Житомиробленерго» укладено договір про користування електричною енергією № 154-0145а від 09.02.2015 року за адресою споживання: [ADDRESS] (а.с. 6-9). 15 липня 2016 року представником ПАТ ЕК «Житомиробленерго» Коростишівський РЕС, у присутності відповідача [PERSON] проведено перевірку у ході якої встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: [ADDRESS] , порушив п. 42 ПКЕЕН, а саме: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальної компанії, змонтована без облікова розетка. При виключенні навантаження від даної електропроводки лічильник не працює. При відключенні запобіжника напруга в даній електропроводці є. Вказаний акт складений та підписаний трьома представниками постачальника електроенергії та споживачем [PERSON] , який вручено споживачу. Вказано, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 10 серпня 2016 року о 10 год. 00 хв. за адресою: [ADDRESS] , (Коростишівський РЕМ), на яке запрошується споживач або уповноважена ним особа. У разі його неявки на засідання комісії цей акт розглядається без участі споживача або уповноваженої особи. (а.с. 12) 18 липня 2016 року на засіданні комісії було розглянуто вказаний вище акт та відповідно до п. 3.3, 3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами\~правил користування електричною енергією, здійснено обрахунок обсягу та вартості не облікованої внаслідок порушення споживачем\~ПКЕЕНелектричної\~енергії яка\~складає 20\~529\~кВт.\~год.\~на суму\~30\~073,\~50\~грн.,\~за період\~з 02.03.2016\~року до\~15.07.2016\~року(дата\~фіксації порушення)\~(а.с.\~16). Згідно акту про порушення ПКЕЕН № 017248 у якому вказана формула для розрахунку, кількість та вартості спожитої електроенергії та підсумкового рахунку з відшкодування збитків №153904233, де зазначено про розраховане споживання та застосований тариф, слідує, що сума заборгованості абонента [PERSON] , за адресою споживання: [ADDRESS] , становить 30\~073,50 грн. (а.с. 14). Згідно висновку експерта за результатом проведення судової електротехнічної експертизи від 30.11.2022 №597/22-25 слідує, що складена в акті про порушення ПКЕЕН від 15.07.2016 року електросхема на момент огляду експертом 04.10.2022 року не відповідає фактичній схемі електроживлення в будинку, що за адресою: [ADDRESS] . В результаті проведеного огляду місця події(будинку) та дослідження наданих матеріалів, не видалось за можливе встановити місце і сам факт установлення «без облікової розетки». Зазначено про неможливість огляду місця ймовірного самовільного підключення на увідному кабелі до будинку через те, що він знаходиться під напругою. При цьому вказано, що згідно табл. 1.3.4 Правил улаштування електроустановок, у якій визначається допустимий тривалий струм для проводів і шнурів з мідними жилами із гумовою та полівінілхлоридною ізоляцією, для одного трьохжильного провідника з перерізом струмовідної жили 4 мм2 величина струму складає 27 Ампер, а не 32 Ампера, як це зазначено в розрахунку - для одного двожильного проводу, тому наданий розрахунок із акту порушення №017248, щодо визначення обсягу не облікованої електроенергії може бути помилковим.( а.с. 133-142). В подальшому до суду 16.10.2023 року від представника позивача надійшла заява про зменшення розміру позовних вимог на підставі п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України у якій з огляду на висновки викладені за результатом проведення судової електротехнічної експертизи від 30.11.2022 №597/22-25, щодо величини струму, яка складає 27 Ампер, здійснено перерахунок, у зв`язку з чим зменшено розмір позовних вимог до 25\~054,59 грн. Частинами 1, 3, 5\~ст. 626 Цивільного кодексу України\~встановлено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору. Договір є відплатним, якщо інше не встановлено договором, законом, або не випливає із суті договору. Частиною 1 ст. 714 Цивільного кодексу\~України визначено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Пунктом 7.1 договору про користування електричною енергією № 154-0145а від 09.02.2015 року укладеного між споживачем [PERSON] та постачальником ПАТ «Енергопостачальна компанія «Житомиробленерго» передбачено, що споживач електричної енергії зобов?язується дотримуватися вимог цього договору, ПКЕЕН та інших нормативно-технічних документів. У пунктах 22.2, 22.4 вказаного вище договору зазначено, що споживач несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією, а також розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електроенергії без приладів обліку. Статтею 27\~Закону України\~"Про\~електроенергетику" (який діяв станом на дату виникнення спірних правовідносин)\~\~\~\~встановлено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці зокрема вказано і крадіжку електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку, порушення правил користування енергією. У п.п. 3 6\~Правил користування\~електричною енергією для населення затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 №1357 (далі ПКЕЕН №1357) вказано, що споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між побутовим споживачем і електропостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією (додаток 1) і укладається на три роки. Відповідно до п. 37 ПКЕЕН №1357 енергопостачальник має право перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами облік; вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією. Як зазначено у п. 53 ПКЕЕН №1357 у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією. У разі виявлення фактів розкрадання електричної енергії електропостачальник має право відключити лише безоблікове приєднання до електричних мереж. Якщо неможливо усунути безоблікове приєднання під час оформлення акта, відключенню підлягає об`єкт споживача в цілому, про що зазначається в акті. У разі відмови побутового споживача\~від сплати\~вартості необлікованої\~електричної енергії\~енергопостачальник звертається\~з позовом\~до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачеми правил користування електричною енергією здійснено на підставі Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією» затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 р. № 562 (далі Методика). Пунктом 1.1 Методики передбачено, що ця Методика встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.96 N 28 (далі - ПКЕЕ), або Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.99 N 1357 (далі - ПКЕЕН). Відповідно до п. 1.2 ПКЕЕ, недоврахована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно. Також п. 1.2 ПКЕЕ передбачено, що збитки (з вини споживача) визначено як витрати, недоотримана вигода (за винятком доходу від реалізації недоврахованої електричної енергії) постачальника електричної енергії або електропередавальної організації (основного споживача), яких вони зазнали внаслідок пошкодження електроустановок через зловмисну чи недбалу діяльність споживача (субспоживача) або інших осіб, та вартість робіт і послуг, необхідних для відновлення електроустановок та електропостачання. Звідси нарахування за недовраховану електроенергію, здійснювані електропередавальною організацією, не є збитками у розумінні законодавства про електроенергетику (аналогічна правова позиція зазначена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020 по справі 910/17955/17). При цьому згідно п. 3.1. Методики визначено, що ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН та в разі виявлення порушень ПКЕЕН згідно переліку зокрема щодо самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника. У п 3.2. Методики визначено, що вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕН процедури. Так позивачем після проведення перевірки та виявлення відповідного порушення було складено акт про порушення ПКЕЕН від 15.07.2016 №017248 у якому вказано, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: [ADDRESS] , порушив, п. 42 ПКЕЕН а саме: самовільне підключення електропроводки до електричної мереж самовільного підключення що не є власністю енергопостачальної компанії, змонтована без облікова розетка. В подальшому 18.07.2016 року на засіданні комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕН, складено протокол №136 у якому визначено, що вартість необлікованої електричної енергії становить 30 073,50 грн. Частиною 3 ст. 49 ЦПК України визначено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі. Позивачем у встановленому ЦПК України порядку не було подано до суду заяви про зміну предмету позову. Позовної вимоги щодо стягнення з відповідача [PERSON] саме вартості необлікованої електричної енергії нарахованої по акту про порушення споживачем ПКЕЕН від 15.07.2016 №017248 у визначеному розмірі не заявлено. Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, які передбачають рівність прав сторін щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості та обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах, заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким чином оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, з огляду на вказане вище, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову. На підставі викладеного вище і

Outcome: dismissed