Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-29 00:00:00

[PERSON] (далі - \~позивач) звернувся до суду з позовною заявою до Корнинської селищної\~ради,\~Житомирського району,\~Житомирської області\~(далі\~ відповідач)\~ \~про визначення\~додаткового строку\~для подання\~заяви про\~прийняття спадщини, в якій вказує, що [INFO] померла його сестра [PERSON] , яка на день смерті проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Після її смерті відкрилась спадщина на будинок, що розташований за адресою: [ADDRESS] . Позивач є спадкоємцем померлої за законом другої черги. Звернувшись до нотаріуса, позивачу було повідомлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини закінчився 26 грудня 2018 року. Позивач є інвалідом другої групи загального захворювання, тобто має проблеми із здоров`ям та має потреби в лікуванні. Самостійно доїхати в іншу місцевість, а саме в смт. Попільня з міста Києва до нотаріуса для подачі заяви про прийняття спадщини позивач не мав можливості, так як йому необхідна стороння допомога, а тому він не мав можливості вчасно приїхати до нотаріуса та подати заяву про прийняття спадщини. На сьогоднішній день, жодних заяв про прийняття спадщини за вказаним спадкодавцем, до нотаріальної контори подано не було, спадкова справа не відкривалась та немає інших спадкоємців, які прийняли спадщину та за згодою яких позивач міг би подати заяву про прийняття спадщини після спливу строку, встановленого законом, а тому питання про визначення додаткового строку позивачу для прийняття спадщини може бути вирішене тільки в судовому порядку. Позивач вважає, що пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини. Позивач просить визначити йому додатковий строк для прийняття ним спадщини, що відкрилась після смерті сестри [PERSON] , яка померла [INFO] . Представник позивача в підготовче судове засідання не з`явилась, через канцелярію суду надала клопотання в якому просить справу проводити без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. Представник відповідача Корнинської селищної ради Житомирського району Житомирської області в підготовче судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просив розглядати справу без участі їх представника, не заперечують у задоволенні позовних вимог. Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до частини 3 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. \~ \~ \~ \~Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Як вбачається з Постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 05 лютого 2024 року, виданої Попільнянською державною нотаріальною конторою в Житомирській області за № 26/02-31 від 05 лютого 2024 року, [PERSON] відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, на все рухоме та нерухоме майно, після смерті [INFO] сестри [PERSON] , в зв`язку із пропуском встановленого законодавцем терміну на прийняття спадщини /а.с. 4/. \~ \~ \~ \~Відповідно до Інформаційних довідок зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) та зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), виданих 05 лютого 2024 року Попільнянською державною нотаріальною конторою, у Спадковому реєстрі інформація відносно [PERSON] , відсутня /а.с. 5,6/. \~ \~ \~ \~Довідкою № 128 від 21 березня 2019 року, виданої Виконавчим комітетом Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області, визначено, що [PERSON] , [INFO] , уродженка міста Київ, яка померла [INFO] , постійно проживала та була зареєстрована до дня її смерті за адресою: [ADDRESS] , одиноко /а.с. 7/. \~ \~ \~ \~Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 12 липня 2018 року Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві, [PERSON] померла [INFO] , про що складено відповідний актовий запис № 11487 /а.с. 8/. \~ \~ \~ \~Як вбачається з свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 26 вересня 2009 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві, батьками [PERSON] , [INFO] , вказані [PERSON] та [PERSON] , про що в Книзі реєстрації народжень зроблено відповідний актовий запис за № 575 /а.с. 9/. \~ \~ \~ \~Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 23 листопада 1964 року районним бюро ЗАГС міста Бахчисарай Кримської області, батьками [PERSON] , [INFO] , вказані [PERSON] та [PERSON] , запис за № 184 /а.с. 10/. \~ \~ \~ \~Згідно Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу, сформованого 02 лютого 2024 року Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), до Державного реєстру актів цивільного стану громадян внесено реєстраційний запис про шлюб, відомості про одного з подружжя: прізвище до державної реєстрації шлюбу « [PERSON] », прізвище після державної реєстрації шлюбу « [PERSON] , актовий запис № 19 від 06.12.1968 року, складений Виконавчим комітетом Крушинської сільської ради Васильківського району Київської області /а.с. 11/. \~ \~ \~ \~Як вбачається з Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу підтвердження дошлюбного прізвища, сформованого 02 лютого 2024 року Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), до Державного реєстру актів цивільного стану громадян внесено реєстраційний запис про шлюб, чоловік [PERSON] , дружина [PERSON] , прізвище дружини після реєстрації шлюбу « [PERSON] », актовий запис № 7 від 06 грудня 1963 року, складений реєстратором Відділу державної реєстрації актів цивільного стану Тальнівського районного управління юстиції у Черкаській області /а.с. 12/. \~ \~ \~ \~Згідно Пенсійного посвідчення № [NUMBER] , серії [NUMBER] , виданого 29.01.2020 року Пенсійним фоном України, [PERSON] , [INFO] , є інвалідом 2 групи загального захворювання, довічно /а.с. 13/. \~ \~ \~ \~Як вбачається з виписок з медичної картки [PERSON] 06.08.2018 року та 27.09.2018 року звертався до лікаря невропатолога /а.с. 21-23/. Частиною першою статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Згідно\~статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно зі статтями 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що позивач [PERSON] заяву про прийняття спадщини після смерті сестри [PERSON] не подав своєчасно у шестимісячний строк з поважних причин, так як він є інвалідом другої групи загального захворювання, має проблеми зі здоров`ям, в той період часу коли мав подати заяву про прийняття спадщини хворів, що підтверджується наданими виписками з медичної картки. Тому продовження йому строку для подання заяви про прийняття спадщини не суперечить закону та не порушить будь-чиїх інших прав та охоронюваних законом інтересів. Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини. Спадкоємці, які протягом строку, встановленого\~статтею 1270 ЦК України\~не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її. Згідно з правилами\~статті 1220 ЦК України\~часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану. Відповідно до\~пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3\~ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно частини п`ятої\~ статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона\~\~належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини першої\~статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як вбачається з частини третьої\~статті 1272 ЦК України,\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу. За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу. Судом встановлено, що позивач дійсно пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved