Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-12 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача АТ «Українська залізниця» та просить суд визнати незаконним та скасувати наказ № 4/Дс від 08.08.2022 про накладення на неї дисциплінарного стягнення, посилаючись на істотне обмеження її трудових прав та гарантій, встановлених законодавством. В обґрунтування вимог нею зазначено, що вона працює на посаді оператора обслуговування та ремонту вагонів у СП «Експлуатаційне вагонне депо Батуринська» РФ «Придніпровська залізниця» АТ «Українська залізниця» та є членом Первинної профспілкової організації Вільної профспілки залізничників України Криворізького локомотивного депо. 22.07.2022 начальник «Експлуатаційне вагонне депо Батуринська» Ковальов М.В. видав розпорядження № 39/ВЧДЕ-2 про ознайомлення працівників про проведення наради, відповідно до якої вона повинна була прибути 27.07.2022 о 10-30 годині на нараду до кабінету начальника. Однак у зв`язку з тим, що роботодавець не забезпечив підмінним працівником на час участі її у нараді та не забезпечив службовим транспортом для доставки її з місця роботи до адміністративної будівлі підрозділу. 28.07.2022 начальник Ковальов М.В. видає розпорядження № 44/ВЧДЕ-2 про ознайомлення працівників про проведення наради, відповідно до якої вона повинна була прибути 01.08.2022 о 08-30 годині на нараду до кабінету начальника підрозділу. Вона прибула 01.08.2022 о 08-30 годині до кабінету начальника для проведення наради, зареєструвала пояснювальну від 01.08.2022 та дізналась, що нарада стосується не оплати праці, а начебто порушення з її боку. Вона гучно повідомила, що не відмовляється від участі у нараді та від надання письмових пояснень, однак вимагає, щоб начальник Ковальов М.В. запросив до участі на оперативну нараду представника профспілки відповідно до вимог п. 3.1.10 Галузевої угоди. З невідомих причин нарада не відбулася, тому вона поїхала на своє робоче місце. 08.08.2022 начальником Ковальовим М.В. видано наказ № 4/Дс «Про накладення дисциплінарного стягнення», яким їй оголошено догану. Із вказаним наказом вона не згодна, оскільки не порушувала свою робочу (посадову) інструкцію, трудову чи виконавчу дисципліну та була притягнута до дисциплінарної відповідальності за відсутності винних дій (винної бездіяльності). При цьому роботодавець не зажадав від неї пояснень, чим порушив вимоги ст. 149 КЗПП України. В оспорюваному наказі не вказано жодного пункту робочої інструкції чи правил внутрішнього трудового розпорядку, начебто порушеної нею, не вказана дата порушення не зазначено, у чому конкретно полягає її порушення. Тому просить задовольнити вимоги. Ухвалою суду від 04 листопада 2022 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. В обґрунтування відзиву на позов представником відповідача АТ «Українська залізниця» зазначено, що наказом від 29.06.2022 № 484/ВЧДЕ-2 для працівників структурного підрозділу «Експлуатаційне вагонне депо Батуринська» було запроваджено режим неповного робочого тижня у липні 2022 року. За цим наказом було встановлено конкретні неробочі дні у липні 2022 року за гнучким графіком, однак від підпису в акті позивач відмовилась, про що було складено відповідний акт від 01.07.2022. Із наказом від 14.07.2022 та новим графіком змін позивача було ознайомлено через засіб комунікації. Незважаючи на це, [PERSON] прийшла не у свій робочий день з наміром приступити до роботи, самовільно зайняла робоче місце, намагалась спілкуватися з колегами та працівниками ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» хоча оперативної інформації щодо роботи ПТО від майстра та інших працівників не отримала, відповідно надавати контрагенту достовірну інформацію не могла. При цьому незважаючи на неодноразове роз`яснення позивачу, що цей день 19.07.2022 для неї був неробочим днем і вона не повинна перебувати на робочому місці, вона відмовилась добровільно залишити приміщення ПТО та перебувала там до 19-00 години. Майстер [PERSON] змушена була залишити свою основну роботу по проведенню інструктажу з працівниками зміни і прибула на місце подій, займаючись вирішенням конфліктної ситуації. Своєю поведінкою позивачка дестабілізувала ситуацію та порушила нормальний режим роботи ПТО, заважала іншим працівникам виконувати свої обов`язки. При цьому розпорядженням начальника СП Ковальова М.В. 27.07.2022 було забезпечено заміну [PERSON] на робочому місці на час відсутності. Аналогічне розпорядження було видано 28.07.2022 у зв`язку з неявкою позивачки на нараду 27.07.2022. У визначений час 01.08.2022 [PERSON] прибула на нараду, однак заявила, що вважає за необхідне участь у нараді представника вільної профспілки [PERSON] , інакше вона відмовляється від участі у нараді. Надати письмові пояснення з приводу відмови від участі у нараді 01.08.2022 вона відмовилась та залишила кабінет начальника, про що було складено відповідний акт. Незважаючи на відмову позивача від участі у нараді, вона відбулась і на цій нараді прийнято рішення про притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності у виді догани за неналежне виконання трудових обов`язків. З наказом вона була ознайомлена 08.08.2022 під підпис. При цьому порядком притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників залізниці участь представника профспілки у оперативних нарадах також не передбачено. Вимога про залучення [PERSON] до участі у нараді не є обов`язковою до виконання керівництвом депо, тому на розсуд керівництва вона була залишена без задоволення. Натомість вимога керівництва про особисту участь у нараді та надання письмових пояснень, є обов`язковою та передбаченою правилами внутрішнього розпорядку та робочою інструкцією, яку позивачем не було виконано та залишено нараду через 5 хвилин після її початку. Тому просить відмовити у задоволенні вимог. Аналогічні письмові пояснення надані третьою особою Ковальовим М.В. через представника адвоката Уманець Б.Б., доповнивши, що позивачка порушила п.2.9 робочої інструкції оператора з обслуговування та ремонту вагонів пункту технічного обслуговування вагонів, оскільки не дотрималась трудової та технологічної дисципліни із застосуванням безпечних умов праці та не дотримала розпорядку робочого дня. Відповідно до п.п. 4.2, 4.3, позивачка несе відповідальність за невиконання наказів, отриманих завдань та доручень безпосереднього керівництва, за порушення чинних на підприємстві правил внутрішнього трудового розпорядку. Тому просить відмовити у задоволенні вимог. В судовому засіданні позивач, її представники [PERSON] , [PERSON] та позивач [PERSON] допитана в якості свідка, кожний окремо, позовні вимоги підтримали, посилаючись на обставини викладені у позовній заяві. Представники відповідача Григоріва О.Ю. , Русанова В.В. , Соломатіна О.О. , в судовому засіданні просили в задоволенні позову відмовити, з підстав викладених у відзиві на позов . Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Первинна профспілкова організація Вільної профспілки залізничників України Криворізького локомотивного депо про день слухання повідомлені, її голова [PERSON] брав участь у розгляді справи в якості представника позивача. Представник третьої особи Ковальова М.В. Уманець Б.Б. надала письмові пояснення , заяву про розгляд справи у відсутність , 13 03 2023 року в судове засідання не з`явилася. Зважаючи на те, що Уманець Б.Б. надала по справі письмові пояснення, суд вважає за можливе розглянути справу у її відсутність. Розглянувши подані документи і матеріали, вислухавши ст. орони, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов до наступних висновків. Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, позивач [PERSON] працює на посаді оператора обслуговування та ремонту вагонів у Структурному підрозділі «Експлуатаційне вагонне депо Батуринська» Регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця». Наказом начальника Структурного підрозділу «Експлуатаційне вагонне депо Батуринська» від 08.08.2022 № 4/Дс встановлено що оператором з обслуговування та ремонту вагонів [PERSON] було допущено порушення ст. 139 Кодексу законів про працю України, розділу 3 Правил внутрішнього трудового розпорядку депо, п. 1.2, 1.3 робочої інструкції «Оператора з обслуговування та ремонту вагонів», не виконання наказів, отриманих завдань та доручень, передбачено розділом 4 її робочої інструкції, що свідчить про неналежне виконання трудових обов`язків та є порушенням трудової та технологічної дисципліни. Тому за неналежне виконання трудових обов`язків оператору з обслуговування та ремонту вагонів пункту технічного обслуговування вагонів станції Кривий Ріг [PERSON] згідно статті 147 КЗПП України оголошено догану (а.с. 17-19 - копія наказу). За приписами частини першої статті 21 КЗПП України трудовим договором є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін. Відповідно до частини першоїстатті 139 Кодексу законів про працю України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Статтею 29 КЗпП України визначено, що до початку роботи працівника за укладеним трудовим договором (крім трудового договору про дистанційну роботу) власник або уповноважений ним орган зобов`язаний:1) роз`яснити працівникові його права і обов`язки та поінформувати під розписку про умови праці, наявність на робочому місці, на якому він працюватиме, небезпечних і шкідливих виробничих факторів, які ще не усунуто, та можливі наслідки їх впливу на здоров`я, його права на пільги і компенсації за роботу в таких умовах відповідно до законодавства і колективного договору; 2) ознайомити працівника з правилами внутрішнього трудового розпорядку та колективним договором; 3) визначити працівникові робоче місце, забезпечити його необхідними для роботи засобами; 4) проінструктувати працівника з питань техніки безпеки, виробничої санітарії, гігієни праці і протипожежної охорони. При укладенні трудового договору про дистанційну роботу власник або уповноважений ним орган повинен забезпечити виконання пункту 2 частини першої цієї статті, а також надати працівникові рекомендації щодо роботи з обладнанням та засобами, які власник або уповноважений ним орган надає працівнику для виконання певного обсягу робіт. Ознайомлення може відбуватися у формі дистанційного інструктажу або шляхом проведення навчання безпечним методам роботи на конкретному технічному засобі. У трудовому договорі за згодою сторін можуть передбачатися додаткові умови щодо безпеки праці. Згідно з частиною другоюстатті 140 КЗпП України щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана чи звільнення. Частиною першою статті 147-1 КЗпП України визначено, що дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника (частина перша статті 147-1 КЗпП України). При вирішенні питання про правомірність притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності підлягає з`ясуванню, в чому конкретно проявилось порушення трудової дисципліни, чи додержані власником або уповноваженим ним органом, передбачені статтями 147-1,148,149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи правомочним органом накладено дисциплінарне стягнення, чи не закінчився для цього встановлений строк, чи не застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при обранні виду стягнення ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника. Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, КЗпП України, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Дисциплінарним проступком визнаються діяння, що пов`язуються з невиконанням чи неналежним виконанням працівником своїх обов`язків без поважних причин. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. У трудовому праві діє принцип презумпції невинуватості, згідно з яким не можна працівника притягнути до дисциплінарної відповідальності, доки не доведена роботодавцем його вина, і працівник не зобов`язаний сам доводити свою невинуватість. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 січня 2019 року у справі № 343/6/18 (провадження № 61-45610св18, зроблено висновок, що «ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності». Відповідно достатті 149 цього ж Кодексу до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Судом в ході розгляду справи не установлено складові дисциплінарного проступку, за який на [PERSON] слід було накласти догану. Крім того , законом встановлені додаткові гарантії для працівників підприємств, установ, організацій, обраних до профспілкових органів. Відповідно до частини другої статті 252 КЗпП України, частини другої статті 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» зміна умов трудового договору, оплати праці, притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного профспілкового органу, членами якого вони є. Закон України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» є спеціальним законом, що визначає особливості правового регулювання, засади створення, права та гарантії діяльності професійних спілок. Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 13 липня 2022 року у справі № 359/9014/19 (провадження № 61-193св22) дійшов висновку, що попередня згода чи незгода на притягнення до дисциплінарної відповідальності працівника, який є членом профспілкової організації, з боку профспілкової організації є засобом захисту прав працівника і це право на захист не може бути обмежено. Відповідно до частини дев`ятої статті 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права). Згідно з частиною дев`ятою статті 43 КЗпП України, якщо розірвання трудового договору з працівником проведено власником або уповноваженим ним органом без звернення до виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника), суд зупиняє провадження по справі, запитує згоду виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника) і після її одержання або відмови виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника) в дачі згоди на звільнення працівника (частина перша цієї статті) розглядає спір по суті. Верховний Суд у справі № 359/9014/19 при вирішенні питання про скасування наказу про винесення догани звернув увагу на те, що як у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності члена профспілкової організації без отримання попередньої згоди виборного органу первинної профспілкової організації, так і в разі притягнення до дисциплінарної відповідальності члена виборного профспілкового органу без отримання попередньої згоди виборного органу, членом якого він є, а також вищого виборного органу цієї профспілки (частина друга статті 252 КЗпП) суд має зупинити провадження у справі та запитати відповідний орган щодо згоди на притягнення до дисциплінарної відповідальності. Відсутність згоди на притягнення до дисциплінарної відповідальності сама по собі не є безумовною підставою для скасування дисциплінарного стягнення, оскільки така згода або незгода може бути витребувана судом при вирішенні трудового спору. Аналогічні за змістом правові висновки викладено у постанові Верховного Судуу складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року у справі № 336/5828/16 (провадження № 61-30894сво18), у постановах Верховного Суду від 17 листопада 2021 року у справі № 588/1480/20 (провадження № 61-10409св21) та від 08 грудня 2021 року у справі № 359/4622/18 (провадження № 61-20228св19). Під час розгляду справи встановлено, що притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] , яка є членом профспілкової організації відбулося без отримання попередньої згоди вищого виборного органу цієї профспілки (частина друга статті 252 КЗпП). Суд своєю ухвалою від 17 01 2024 року за клопотанням представника позивача зупинив провадження до наданняПервинною профспілковою організацією Вільної профспілки залізничників України Криворізького локомотивного депо, рішення щодо згоди/незгоди на притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] , оператора обслуговування та ремонту вагонів у СП «Експлуатаційне вагонне депо Батуринська» . За рішенням Вільної профспілки залізничників України від 31 01 2024 року повідомлено про ненадання згоди на притягнення до дисциплінарної відповідальності (оголошення догани) [PERSON] , з посиланням на те, що порушена процедура притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності, встановлена ст.. 149 КЗпП України, роботодавцем не виконані вимоги п.3.1.10 Галузевої угоди, п.2.2.11 Колективного договору , її притягнуто до дисциплінарної відповідальності не за складом її трудових функцій, не зазначено вини в діях чи бездіяльності шкідливі наслідки. Верховний Суд у постанові від 07 червня 2023 року у справі № 705/985/22 (провадження № 61-11853св22) зазначив, що у наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які стали підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. У оспорюваному наказі від 08 серпня 2022 року за № 4 зазначено про неприбуття 27.07.2022 [PERSON] на нараду, відмова від участі її у нараді 01.08.2022, у зв`язку з відсутністю голови профспілки на ній, тому враховуючи викладене, у зв`язку з невиконанням розділу 3 правил внутрішнього трудового розпорядку депо та п. 1.2. 1.3 робочої інструкції оператора з обслуговування та ремонту вагонів, не виконання наказів, отриманих завдань та доручень передбачених розділом 4 її робочої інструкції, що свідчить про неналежне виконання трудових обов`язків та є порушенням трудової та технологічної дисципліни, [PERSON] оголошено догану. Разом з тим, письмові пояснення [PERSON] щодо відсутності її на нараді 27 липня 2022 року, були надані нею 01.08.2022 (а.с.16), розпорядження керівництва щодо прибуття на нараду 01 серпня 2022 року були виконані. Доказів, що розпорядження від 27.07.2022 № 48 про забезпечення заміни позивачу на час її відсутності на оперативній нараді було виконано, суду не надано, ураховуючи той факт, що розпорядження про заміну було видано в один день з днем призначення наради, час видачі такого розпорядження і час отримання його за призначенням, суду не відомі. Повторне розпорядження про забезпечення заміни позивачу на її робочому місці на час її відсутності на нараді було видано 28.07.2022, тобто за три дні до дати наради. При цьому позивач на нараду 01.08.2022 прибула, а отже виконала законне розпорядження керівництва, а відмова від участі у нараді у зв`язку з відсутністю голови профспілкової організації, членом якої вона являється та присутність якого мало на меті, на думку [PERSON] , забезпечити захист її трудових прав, не може ставитися у вину позивачці з винесенням дисциплінарного стягнення у вигляді догани за неналежне виконання трудових обов`язків. В порушення ст.. 149 КЗпП України від [PERSON] не зажадали до застосування дисциплінарного стягнення письмових пояснень . Крім того в наказі про накладення дисциплінарного стягнення не конкретизовано яке порушення трудової дисципліни вчинила позивач за яке її притягнули до відповідальності. За таких обставин, оскільки цивільне судочинство згідно частин першої-третьої статті 12 ЦПК України здійснюється на засадах змагальності сторін та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, так як відповідно до частини шостої статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, беручи до уваги, що обставини, на які посилається позивач, як на підстави для задоволення позову, знайшли своє підтвердження у судовому засіданні, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення вимог. Згідно частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог. Тому підлягає стягнення з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір у сумі 992,40 грн.

Outcome: approved