Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-06 00:00:00

У вересні 2023 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до Київської міської ради, в якому просила визначити їй додатковий тримісячний строк з дня набрання рішення суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її батька - [PERSON] , який помер [INFO] . Свої вимоги [PERSON] мотивувала тим, що вона є дочкою [PERSON] , який [INFO] помер та після його смерті була відкрита спадкова справа № 33/2022 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Похитайло О.О. спадкоємцем за заповітом [PERSON] . Вона є дочкою померлого [PERSON] , який на день смерті був власником квартири [ADDRESS] і є спадкоємцем першої черги за законом. 06.07.2023 року вона звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Похитайло О.О. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру [ADDRESS] . Постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій № 83/02-31 від 06.07.2023 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Похитайло О.О. їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, що належить померлому [PERSON] у зв`язку з пропуском, встановленого законодавством України, строком для подання заяви про прийняття спадщини, з якої вона дізналась, що спадкова справа №33/2022 після смерті її батька була заведена на підставі заяви спадкоємця за заповітом, який успадкував конкретне майно. 24.02.2022 року розпочалась війна в Україні, на той час вона з матір`ю проживала в м.Ірпінь Київської обл., узв`язку з веденням в місті активних бойових дій була вимушена покинути місце проживання та 11.03.2022 року виїхала з матір`ю до Польщі. Повернулась до України 25.05.2023 року. Отже в проміжок часу коли потрібно було подати заяву про прийняття спадщини після смерті свого батька вона була за кордоном. Вона доглядає за хворою матір`ю, якій 84 роки, залишити її саму вона не може і поряд не було людей які могли б за нею доглянути, також мали місце і фінансові проблеми. Просить суд визнати причини пропуску строку на прийняття спадщини поважними. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.09.2023 року визначено головуючого суддю Твердохліб Ю.О. (а.с.17-18). Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва від 29.09.2023 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження (а.с. 20). 08.11.2023 року до суду від представника Київської міської ради Скляр К.В. надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить зважаючи на докази, наявні в матеріалах справи, ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства (а.с. 27-28). Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 27.11.2023 року витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Похитайло О.О. копію спадкової справи заведеної після смерті [PERSON] (а.с. 33-34). 02.02.2024 року до суду від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Похитайло О.О., на виконання ухвали судді Святошинського районного суду м. Києва від 27.11.2023 року надійшла копія спадкової справи № 33/2022, заведеної 29.09.2022 року після смерті [PERSON] , померлого [INFO] (а.с.48-117). Позивач в судовому засіданні просила задовольнити позовні вимоги у повному обсязі, з підстав вказаних в ньому. Відповідач Київська міська рада в судове засідання свого представника не направили, у відзиві просили розглядати справу за відсутності їх представника (а.с. 27-28). Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 16 ЦК України) Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши думку позивача, прийшов до висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав. Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно з вимогами п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин. Судом встановлено, що [PERSON] є дочкою [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 20.11.1961 року (а.с.9). 03.07.2018 року [PERSON] склав заповіт на належний йому житловий будинок [ADDRESS] та земельну ділянку на території Лишнянської сільської ради, на якій розташований цей будинок, площею 0,083 га, вказане майно заповів [PERSON] (а.с. 54). [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 13.05.2022 року (а.с. 8). 29.09.2022 року [PERSON] подала заяву до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Похитайло О.О. про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] (а.с. 51). 21.02.2023 року [PERSON] отримала свідоцтво про право на спадщину за заповітом (а.с. 106). 06.07.2023 року [PERSON] подала заяву до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Похитайло О.О. про прийняття спадщини, як спадкоємець першої черги спадкування, після смерті [PERSON] (а.с. 111). 06.07.2023 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Похитайло О.О. винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії в зв`язку з пропуском встановленого законодавством України, строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом на спадкове майно, що належить померлому [PERSON] , який помер [INFO] (а.с. 10). З досліджених в судовому засіданні фактичних обставин справи судом встановлено, що спір між сторонами виник з приводу захисту позивачем свого права на спадкування після померлого батька, у зв`язку з пропуском нею строку для прийняття спадщини. Вказані правовідносини регулюються нормами Цивільного кодексу України. Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Згідно з п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Аналізуючи зібрані по справі докази, суд вважає, що шестимісячний строк звернення до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини після смерті [PERSON] позивачка пропустила з поважних причин. Згідно Указу Президента України Зеленського В.О. № 64/2022 від 24 лютого 2022 року, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб та указом від 6 листопада 2023 року № 734/2023, затвердженого Законом України від 8 листопада 2023 року № 3429-IX), продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 14 лютого 2024 року строком на 90 діб. Звертаючись до суду з цим позовом, [PERSON] обґрунтувала поважність причин пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини тим, що на час відкриття спадщини після смерті спадкодавця - її батька, вона, як спадкоємець першої черги, була позбавлена можливості самостійно звернутись у шестимісячний строк до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, оскільки вона здійснює догляд за матір`ю, яка хворіла, є особою похилого віку, з якою перебувала за межами України. Принцип "пропорційності" тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип "пропорційності", натомість принцип "пропорційності" є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип "пропорційності" як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу "пропорційності" передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Зазначене узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17-ц (провадження № 61-26164св18). Суд враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримуючись загальних засад цивільного законодавства, таких як справедливість, добросовісність та розумність, та на забезпечення виконання завдань цивільного судочинства щодо ефективного захисту порушених, невизнаних прав та інтересів, наявні у справі докази, приходить до висновку про наявність підстав для визначення [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] терміном в три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Outcome: approved