Jurisdiction: civil
Date: 2024-03-03 00:00:00

07 листопада 2023 року адвокат Деменкова Євгенія Сергіївна, яка діє від імені та в інтересах [PERSON] звернулася до суду з позовом до Акціонерного товариства «Райффайзен Банк», в якому просить: стягнути з відповідача на користь позивача грошові кошти в сумі 182 003,40 грн, моральну немайнову шкоду в сумі 20 000,00 грн, витрати на правову допомогу в сумі 10 000,00 грн, а також судовий збір. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що ввечері 28 березня 2023 року позивач, будучи клієнтом АТ «Райффайзен Банк», намагалася зайти в додаток «Райффайзен Онлайн» для перевірки сум залишку грошових коштів на її карткових рахунках, відкритих у відповідача, але зайти до мобільного додатку позивачу не вдалося, бо весь час на екрані видавало помилку «неправильний логін та пароль». Зайти у додаток позивачу ввечері 28 березня 2023 року так і не вдалося, бо на екрані постійно з`являвся напис «неправильний логін і пароль». Враховуючи невдалі спроби зайти у додаток, позивач припинила спроби, подумавши, що відповідач проводить технічні роботи. Паралельно від Банку прийшло повідомлення (смс) із цифрами, щоб додати картку до Apple Pay, що не викликало у позивача жодного сумніву, оскільки смс-повідомлення надійшло з офіційного номеру банку і підписаного назвою Банком. Позивач ввела цей код у вспливаюче вікно, бо була переконана, що цей код допоможе їй зайти в додаток Банку «Райффайзен Онлайн», але видало помилку «код невірний». Вранці наступного дня, тобто, 29 березня 2023 року, позивач зайшла в додаток відповідача «Райффайзен Онлайн», при цьому ані 28 березня 2023 року, ані 29 березня 2023 року паролі і логіни позивачем не змінювалися, і тоді позивач побачила, що з її гривневого депозитного рахунку на її поточний картковий рахунок хтось перевів її депозит в сумі 145 000,00 грн і з кредитної картки всі гроші були списані через торгівельну установу «Комфі», а 30 000,00 гривень кредитного ліміту без згоди позивача і невідомими їй особами було переведено на іншу невідому позивачу карту. При цьому, станом на 29 березня 2023 року, кошти на кредитній картці позивача досі знаходилися «в обробці». Невідкладно позивач зателефонувала на гарячу лінію банку, з метою якнайшвидшого блокування карткових рахунків, після з`єднання з оператором, позивачу було повідомлено, що всі транзакції були підтверджені смс, які відправлялися начебто на її номер, хоча такі повідомлення про списання коштів чи підтвердження оплат позивач від Банку не отримувала. На питання позивача: «Чому оплата за товари на користь торгової фірми «Комфі» знаходиться досі «в обробці?» Банк повідомив, що ці гроші фактично списані з рахунку, але банк їх начебто заблокував за зверненням позивача. Проте, через деякий час, коли позивач в цей же день, тобто 29 березня 2023 року, звернулася до поліції із заявою про шахрайські дії, сам слідчий дзвонив на гарячу лінію операторам Банку з метою з`ясування питання: чи можуть гроші за ознакою «в обробці» буті повернуті Банком, на що представник Банку слідчому повідомила, що ці гроші вже фактично списані, але Банком будуть проведені через деякий час. Тобто, Банк своєчасно був обізнаний про те, що ці платежі на рахунки «Комфі» позивач не здійснювала і нічого при цьому не зробив. Одночасно оператор Банку на гарячій лінії Банку пояснила позивачу, що треба чекати на рішення Банку щодо руху її грошових коштів і повернення на її рахунки Банком протягом 24 днів. Таким чином, позивач стверджує, що 28 березня 2023 року, починаючи з 18 години 43 хвилин до 19 години 00 хвилин (орієнтовно) невідомі особи своїми шахрайськими діями заволоділи доступом до додатку «Райффайзен Онлайн» та безперешкодно зі сторони СБ банку заволоділи грошовими коштами, які були на карткових рахунках, відкритих в банку № [NUMBER] (гривня) - депозитний рахунок, кредитної картки «Два кешбеки» № [NUMBER] за особовим рахунком № [NUMBER] (гривні), на ім`я [PERSON] , [INFO] , шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки від імені Банку, та повного перерахування грошових коштів на інші невідомі позивачці карткові рахунки. Загальна сума викрадених грошових коштів складає - 173 554,00 гривень, яка складається з 145 000,00 грн - депозитних коштів та 28 554,00 грн - кредитні кошти Банку, які були списані Банком без згоди позивача і на які, до речі щомісячно Банк стягує з позивача проценти. Тобто, загальна сума ( з урахуванням незаконно стягнутих процентів Банком на суму викрадених грошових коштів станом на день крайнього списання процентів Банком (26 жовтня 2023 року ) складає 173 554,00 грн + 8449,40 грн = 182 003,40 гривень. Одразу, 29 березня 2023 року, після дзвінка позивача на гарячу лінію Банку, позивач звернулася до Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві. 30 березня 2023 року старшим слідчим СВ Солом`янського УП ГУ НА у м. Києві Т.Давлятовою внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості № 12023100090000933 про кримінальне правопорушення за ч. 3 ст. 190 КК України. Досудове розслідування на даний час триває. Позивач ще декілька разів після звернення до поліції, зверталася до Банку з приводу повернення їй грошових коштів, адже позивач впевнена, що всі ці списання без втручання Банку не відбувалися, тим паче, що саме від Банку приходила смс про коди. Банк своєї провини не визнав, у відповіді на електронне звернення та листі № 81-19-1-00/26/469257 від 07 квітня 2023 року Банк повідомив позивача, що банку невідомо яким чином шахраї отримали доступ до додатку «Райффайзен Онлайн», співробітниками АТ «Райффайзен Банк» були перевірено авторизаційні дані операцій та встановлено, що при здійсненні транзакцій були проведені з введенням всіх реквізитів картки та одноразового паролю 3D-Secure, рекомендували звернутися до правоохоронних органів, відмовили у поверненні позивачки її грошових коштів. Позивач вважає, що Банк фактично самоусунувся від допомоги у з`ясуванні всіх обставин шахрайського заволодіння її коштами, які перебували на зберіганні в банку. Листом від 07 квітня 2023 року Банк повідомив позивача про те, що на думку Банку всі операції, здійсненні з використанням ПК із застосуванням реквізитів ПК та введенням підтверджуючого коду 3D-Secure (з смс-повідомлення), у тому числі довіреними особами клієнта, безумовно визнаються клієнтом як такі, що ним здійснені свідомо, особисто підписані, та спрямовані клієнтом на вчинення здійснених після крадіжки або втрати картки до моменту повідомлення про це в Банк. Фактично із вказаного листа не вбачається, що позивач своїми діями якимось чином сприяла передачі свого логіну та паролю у системі «Райффайзен Онлайн» третім особам. Тобто Банком не було встановлено вини позивача у передачі вказаних вище даних третім особам. При цьому позивач наголошує, що вона не розголошувала третім особам інформацію про номери карткових рахунків, пін-коди та іншу конфіденційну інформацію, картки не губила, доступу до них треті особи не мали. Враховуючи ту обставину, що відповідач відмовився в добровільному порядку повернути належні позивачу грошові кошти, вона вимушена звернутись до суду із даним позовом, адже Банк не тільки списав кошти з її рахунків поза волею позивача, а і щомісячно стягує проценти. Крім того, з урахуванням завдання позивачу душевних і фізичних страждань та переживань, викликаних неналежним виконанням Банком своїх зобов`язань, позивач просить суд стягнути з відповідача на її користь моральну шкоду в сумі 20 000,00 грн, вважає, що такий розмір моральної шкоди є цілком розумним і справедливим. Судові витрати стягнути з відповідача на користь держави. А також стягнути з відповідача на користь позивача витрати на професійну правову допомогу. Ухвалою суду від 09 листопада 2023 року відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін. 24 листопада 2023 року до суду надійшов відзив представника відповідача на позовну заяву, згідно якого представник відповідача просить в повному обсязі відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] з наступних підстав. Так, позивач є клієнтом Банку відповідно до укладеної Угоди № PDV2-2261261 від 27 грудня 2017 року та має відкриті рахунки в Банку. На підставі вказаної Угоди між [PERSON] та Банком укладено Заяву-Договір № RO-CA15-193865831 про вклад «Універсальний+» від 03 березня 2023 року, відповідно до умов якого, позивачу було відкрито депозитний рахунок № [NUMBER] в гривні, при цьому позивач вказала свій фінансовий номер мобільного телефону [NUMBER] , на який приходять відповідні повідомлення від Банку, смс про операції і т.д. 03 березня 2023 року між Банком та позивачем було укладено Додаток до Заяви про акцепт Публічної пропозиції/Угоди № PDV2-2261261 від 27 грудня 2017 року. Заява про відкриття карткового рахунку та надання Кредиту «Кредитна картка» № 010/2563/82/1478389 (тип Кредиту - кредитування рахунку). Номер кредитного рахунку № [NUMBER] . 29 березня 2023 року позивач звернулась до відділення Банку з приводу списання з її депозитного та кредитного рахунку суму коштів в загальному розмірі 173 554,00 гривень. Будучи у відділенні Банку, [PERSON] зателефонувала до Інформаційного центру банку та повідомила про наступне, що ввечері 28 березня 2023 року позивач хотіла зайти до системи «Райффайзен Онлайн» через десктопну версію на комп`ютері, в пошуковій системі вона написала "Аваль Онлайн" і перейшла за першим посиланням, яке висвітилось за результатами пошуку на комп`ютері, ввела логін та пароль від її облікового запису в системи «Райффайзен онлайн», але зайти в систему «Райффайзен онлайн» [PERSON] не змогла. В цей час, на фінансовий номер телефону [PERSON] надійшло СМС-повідомлення з паролем для підключення картки [NUMBER] до Apple Pay, [PERSON] думаючи, що це пароль для входу в систему «Райффайзен Онлайн», ввела цей код, але в систему «Райффайзен онлайн» 28 березня 2023 року [PERSON] так і не змогла зайти. За зверненням позивача, Банком 29 березня 2023 року була зареєстрована спірна транзакція № 469257. По факту отримання Банком вказаної вище заяви позивача про спірну транзакцію, відповідальними підрозділами Банку було проведено перевірку та встановлено наступне. 28 березня 2023 року в 18:37:00 було здійснено підключення до системи «Райффайзен Онлайн», за обліковими даними, які належать клієнтці Банку [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ). Комбінацію облікових даних, а саме логін та пароль, відомі виключно позивачу. Підключення до системи « Райффайзен Онлайн » за обліковими даними [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) відбувалось з нового для неї пристрою. Так, довірений пристрій клієнта для входу в систему «Райффайзен Онлайн» є: HUAWEI INE-LX2 Android (device id: 78161c64-4ebf-471e-bdf1-0d9ab4fa60e3), також клієнт використовує для входу в особистий кабінет - WEB браузер через пристрій з ОС Windows: Mozilla/5.0 (Windows NT 10.0; Win64; x64). В дату виникнення інциденту - 28 березня 2023 року о 18:37:00.025 зафіксовано вхід в систему «Райффайзен Онлайн» клієнта [PERSON] з WEB версії через пристрій IOS (раніше клієнтом не використовувався): Mozilla/5.0 (iPhone; CPU iPhone OS 16_0 like Mac OS X) AppleWebKit/605.1.15 (KHTML, like Gecko) CriOS/111.0.5563.101 Mobile/15E148 Safari/604.1 (Device id: [NUMBER]). З зазначеного пристрою 28 березня 2023 року о 18:37:10 здійснено перегляд деталей рахунку клієнтки [PERSON] . Надалі 28 березня 2023 року о 18:45:46 в особистий кабінет «Райффайзен Онлайн» здійснено вхід з пристрою Mac OS X (iPhone) з device id: [NUMBER]. Операції зі списання з кредитного рахунку [NUMBER] (Картка [NUMBER] ), які оскаржує клієнт [PERSON] , було здійснено після підключення її картки [NUMBER] 28 березня 2023 року о 18:39.27 в електронний гаманець «Apple pay» (тобто картка була токенізована). Операція токенізації потребує додаткового підтвердження одноразовим паролем, який надсилається на фінансовий номер клієнта. Верифікація та підключення картки [NUMBER] було здійснена після надсилання на фінансовий номер телефону клієнтки [PERSON] [NUMBER] одноразового ОТП паролю, СМС-повідомлення наступного змісту: «28.03.2023 18:37:57 [NUMBER] - kod pidtverdzhennya pidklyuchennya kartky [NUMBER] v Apple Pay. Termin dii 30hv. Dovidka za tel. [NUMBER]». По картці [NUMBER] був наявний кредитний ліміт в сумі 30000,00 гривень. На дату виникнення інциденту 28 березня 2023 року ивеньдоступний залишок кредитних коштів складав 29567,97 грн., кредитна заборгованість: 432,03 гривень. У [PERSON] був наявний діючий депозит в гривні, рахунок № [NUMBER] , залишок коштів на момент виникнення інциденту 28 березня 2023 року складав 145 000,00 гривень. З депозитного рахунку універсальний рахунок № [NUMBER] 28 березня 2023 року через систему «Райффайзен онлайн» було переказано суму коштів в розмірі 145 000,00 гривень на кредитний рахунок СКР [NUMBER]. В подальшому за допомогою сервісів WWW.IPAY.UA p2p та LIQPAY*OOO KOMFI TRE здійснено 7 успішних платежів на загальну суму 173 554,00 грн за допомогою токенізованої карти [NUMBER] до рахунку СКР [NUMBER]: 28.03.2023 18:43:26 WWW.IPAY.UA p2p; X; KYIV; UKR 25,255.00 28.03.2023 18:45:57 WWW.IPAY.UA p2p; X; KYIV; UKR сума 10 105,00 грн. 28.03.2023 18:51:21 LIQPAY*OOO KOMFI TRE; X; DNIPRO; UKR сума 59 999,00 грн. 28.03.2023 18:53:13 LIQPAY*OOO KOMFI TRE; X; DNIPRO; UKR сума 4 099,00 грн. 28.03.2023 18:54:48 LIQPAY*OOO KOMFI TRE; X; DNIPRO; UKR сума 29 499,00 грн. 28.03.2023 18:57:29 LIQPAY*OOO KOMFI TRE; X; DNIPRO; UKR сума 31 999,00 грн. 28.03.2023 19:05:14 LIQPAY*OOO KOMFI TRE; X; DNIPRO; UKR сума 12 598,00 грн. Платіжна система MasterCard не вимагає додаткового підтвердження платіжних операції, які здійснюються за допомогою токенізованої карти (тобто СМСповідомлення з ОТП паролями 3D-Secure не надсилаються). При здійсненні оплати токенізованою карткою, платіжна система MasterCard вважає, що всі платежі підтверджені Full 3D Secure, тобто в системі платежів дані операції висвічується, як здійснені з введенням коду 3D-Secure. Відповідно до даних наявних в Банку, фінансовий номер клієнтки [PERSON] [NUMBER] не змінювався, номер телефону 3D Sec не змінювався. Коди підтвердження на здійснення транзакцій клієнту на фінансовий номер [PERSON] не надходило, оскільки операції проводились в системі «Райффайзен онлайн» та через електронний гаманець «Apple pay», які не передбачають надходження СМСповідомлень про підтвердження платежів. 30 березня 2023 року о 15:15 в розмові з контакт центром Банку клієнтка [PERSON] підтвердила, що 28 березня 2023 року в пошуковій системі на комп`ютері вона написала «Аваль Онлайн» і перейшла за першим посиланням, яке висвітилось за результатами пошуку на комп`ютері, ввела логін та пароль від системи «Райффайзен онлайн», але зайти в систему «Райффайзен онлайн» [PERSON] не змогла. Вказане посилання виявилось фішинговим (тобто посилання, яке імітує посилання на справжній сайт Банку). Клієнтка [PERSON] в телефонній розмові підтверджує, що здійснила введення одноразового ОТР паролю, яке надійшло їй на телефон у вигляді СМСповідомлення для здійснення верифікації її кредитної картки в електронному гаманці «Apple pay». Отже, за результатами перевірки встановлено факт зовнішнього шахрайства по відношенню до клієнтки [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ). Невстановлені особи заволодівши даними для входу в систему «Райффайзен онлайн» 28 березня 2023 року здійснили вхід системи «Райффайзен онлайн» клієнтки, виконали переказ коштів з її депозитного рахунку «Універсальний» на кредитний картковий рахунок [NUMBER] клієнтки в розмірі 145 000,00 гривень, звідти зробили p2p перекази (карта-карта) на сторонньому сайті WWW.IPAY.UA на суму 35 360,00 грн. та 138 194,00 грн було витрачено шляхом розрахунків в мережі інтернет на сторонньому сайті за допомогою кредитної карти підключеної до «Apple pay». Загальні втрати клієнтки склали 173 554,00 гривень. За результатами проведеної службової перевірки інциденту Банком було надано відповідь позивачу 07 квітня 2023 року № 81-19-1-00/26/469257, в якій було зазначено, що Банк немає підстав для повернення коштів позивачу. Таким чином, оскільки проведеною Банком службовою перевіркою було встановлено, що позивач своїми діями сприяла розголошенню третім особам інформації про логін і пароль до її облікового запису в системі «Райффайзен онлайн», позивач самостійно розголосила третім особам ОТП пароль для підключення її кредитної картки [NUMBER] до платіжного гаманця «Apple pay» (токенізація карти), отже оскаржувані позивачем операції по картці були здійснені фактично з її відома та на сайті компанії, що підтримує технологію захищеної електронної комерції 3-D Secure, що унеможливлює оскарження вказаних операцій за правилами міжнародних платіжних систем та відшкодування коштів, а так як оплати були здійсненні токенізованою карткою, платіжна система MasterCard вважає, що всі платежі підтверджені Full 3D Secure, тобто в системі платежів дані операції висвічується, як здійснені з введенням коду 3D-Secure. В зв`зку з цим, позивачу правомірно було відмовлено у задоволенні заяви про спірну транзакцію. Відповідно до ст.ст. 1066-1068, 1074 Банк гарантує Клієнту право безперешкодного розпорядження грошовими коштами на його рахунку та приймає на себе обов`язок перераховувати з його рахунка грошові кошти в порядку, передбаченому договором банківського рахунка або законом. Проведення операцій по платіжним карткам відповідно до Правил Міжнародних платіжних систем (в т.ч. MasterCard) має свої особливості, відповідно до яких дата фактичного проведення транзакції не співпадає з датою списання коштів по проведеній транзакції. Спрощено, схема здійснення розрахунків за допомогою платіжної картки відбувається наступним чином. За правилами та технологією платіжної системи MasterCard всі транзакції по картам MasterCard проходять в три етапи: Authorization, Clearing, Settlement. Ці три частини транзакції рознесені між собою в часі. Якщо рахунок блокується після етапу Authorization, то кошти, заблоковані під вказані авторизовані транзакції, в будь-якому випадку будуть списані з рахунку клієнта, оскільки по суті на момент блокування рахунку клієнтом блокується залишок коштів без врахування заблокованих під авторизовані виплати коштів. Саме тому, з рахунку позивача кошти були списані після блокування рахунку, оскільки по суті вони списані по операціям, здійсненим ДО такого блокування. Так, як підтверджується позивачем, доступ до її рахунку № [NUMBER] (по якому були списані кошти) був заблокований 29 березня 2023 після звернення позивача до Інформаційного центру банку. При цьому, оскільки оспорювані позивачем операції були авторизовані раніше, а саме 28 березня 2023 року, до моменту блокування, то списання коштів за цими авторизованими операціями відбулось пізніше - 29-30 березня 2023 року. Відповідно до п.п. 7.1., 7.3., 7.4. статті 7 Розділу 4 ПРАВИЛ БАНКІВСЬКОГО ОБСЛУГОВУВАННЯ ФІЗИЧНИХ ОСІБ В АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» (далі за текстом - Правила), передбачені вимоги безпеки при користуванні Системою «Райффайзен Онлайн». При отриманні доступу до Системи та її використанні Клієнт зобов`язаний дотримуватися заходів безпеки, що передбачені Правилами, у тому числі, але не обмежуючись, «Інструкцією щодо користування Системою «Райффайзен Онлайн» (Додаток № 3 ПРАВИЛА БАНКІВСЬКОГО ОБСЛУГОВУВАННЯ ФІЗИЧНИХ ОСІБ В АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» до Правил), а також вживати інших заходів, які слід очікувати від добросовісного, уважного та пильного користувача для забезпечення безпеки в роботі Системи та усунення ризиків її використання для несанкціонованого доступу чи з метою шахрайства з коштами клієнтів Банку. Клієнт зобов`язаний користуватися Системою особисто, зберігати в таємниці Картку ідентифікації Клієнта, Автентифікаційні дані Клієнта, а також під постійним особистим контролем мобільний телефон (SIM-карту, що відповідає Номеру мобільного телефону Клієнта), не передавати їх третім особам, вживати заходи для унеможливлення їх отримання та використання третіми особами для входу в Систему та/або користування послугами цієї Системи. Клієнт зобов`язаний негайно повідомити Банк шляхом телефонного звернення до Інформаційного центру про втрату Картки ідентифікації Клієнта, Автентифікаційних даних Клієнта, про здійснення або можливість здійснення третіми особами доступу до Системи з використанням Автентифікаційних даних Клієнта. Порядок звернення до Інформаційного центру визначено в Правилах. Умови отримання держателями платіжних карток АТ «Райффайзен Банк» платіжних послуг в цифрових гаманцях (для клієнтів фізичних осіб) визначені в Додатку 6 до Правил. Пункт 2 Додатку 6 до Правил, визначає умови та порядок створення Клієнтом Цифрового аналога Платіжної картки в Цифровому гаманці. 2.1. Для отримання Платіжних послуг та створення в Цифровому гаманці Цифрового аналогу Платіжної картки, Клієнт має бути власником працездатного Мобільного пристрою із встановленим Цифровим гаманцем та доступом до мережі Інтернет. Для створення Цифрового аналогу Платіжної картки Клієнту необхідно зареєструвати в Цифровому гаманці емітовану Банком до Карткового рахунку Платіжну картку в один із способів, зокрема: шляхом обрання Платіжної картки, Цифровий аналог якої створюється, в Мобільному додатку «Райффайзен Онлайн». 2.2. Цифрова картка генерується Клієнту в активному стані (у разі реєстрації Платіжної картки в Цифровому гаманці через Мобільний додаток «Райффайзен Онлайн») або в неактивному стані (у разі реєстрації Платіжної картки шляхом введення Реквізитів Платіжної картки вручну). Активація Клієнтом Цифрової картки в Системі може бути здійснена в один із способів, зокрема: - шляхом введення Клієнтом ОТП-пароля, отриманого в Push/SMSповідомленні на номер Мобільного пристрою Клієнта, що зафіксований в системах Банку. Пункт 4 Додатку 6 до Правил, визначає вимоги до безпеки здійснення платіжних операцій по Картковому рахунку з використанням Цифрового гаманця та Системи. Порядок дій у разі втрати Мобільного пристрою або передачі Мобільного пристрою в ремонт. 4.1. Всі операції, здійснені з використанням Цифрового гаманця та Системи безумовно визнаються Клієнтом як такі, що здійснені ним свідомо, особисто підписані та спрямовані Клієнтом на вчинення правочину та/або розпорядження коштами на Картковому рахунку Клієнта в Банку. 4.2. Клієнт зобов`язаний безумовно виконувати вимоги цих Умов, Правил, Умов Сервіс-провайдера, зокрема: - не розголошувати свої Аутентифікаційні дані, Пароль для Мобільного пристрою; 4.3. У разі втрати (крадіжки тощо) Платіжної картки, відносно якої створено Цифровий аналог або її компрометації (розголошення ПІН-коду/ОТП-паролю/ Реквізитів ПК, виникнення підозри, що ПІН-код/Реквізити ПК сталі відомі третім особам, зокрема під час здійснення операції з використанням Платіжної картки або її Цифрового аналогу тощо), Клієнт має Негайно повідомити Банк у порядку, визначеному підпунктом 8.7.1. пункту 8.7. Статті 8 Розділу 2 Правил, зокрема шляхом звернення до Інформаційного центру Банка. Після отримання Банком такого повідомлення від Клієнта, Банк вносить Платіжну картку до Стоп-списку, в результаті чого Платіжна картка Блокується для здійснення операцій (крім операцій, які не потребують Авторизації), у тому числі для здійснення операцій з використанням Цифрового гаманця та Системи. 4.6. У разі неповідомлення та/або несвоєчасного повідомлення Клієнтом Банку про втрату, передачу в ремонт Мобільного пристрою/розголошення Аутентифікаційних даних та/або втрату/компрометацію Платіжної картки, відносно якої створено її Цифровий аналог Банк не несе відповідальності за можливі збитки Клієнта. Відповідно до Правил платіжних систем оскарження операцій проведених з застосуванням технології захисту 3 D Secure є неможливим, оскільки операції вважаються такими, що здійснені безпосередньо клієнтом та не підлягають оскарженню. Відповідальність Банку та Клієнта визначена Розділом 9 Правил. Відповідно до п. 1.8. статті 1 Розділу 9 Правил, при отриманні Клієнтом Послуг в Системі «Райффайзен Онлайн», за умови належного виконання Банком обов`язків, передбачених Правилами, у тому числі щодо здійснення Автентифікації Клієнта, Клієнт самостійно несе повну відповідальність та звільняє Банк від будь-якої відповідальності за наступні обставини, дії та/або їх наслідки: 1.8.1. за дії, що були здійснені в Системі після Автентифікації, за зміст і наслідки таких дій (у тому числі, якщо Клієнт не повідомив або несвоєчасно повідомив Банк шляхом телефонного звернення до Інформаційного центру Банку про втрату Картки ідентифікації Клієнта, Автентифікаційних даних Клієнта, про здійснення або можливість здійснення третіми особами доступу до Системи з використанням Автентифікаційних даних Клієнта), а також за розкриття в Системі інформації особам, які пройшли Автентифікацію та виконали інші вимоги для здійснення операцій в Системі; 1.8.4. неможливість отримання доступу до Системи або некоректну роботу Системи у разі порушення вимог безпеки, у тому числі, але не обмежуючись, використання Клієнтом обладнання та програмного забезпечення для доступу до мережі Інтернет та сайту Системи, засобів захисту, що не відповідають вимогам Правил, у тому числі, але не обмежуючись, «Інструкції щодо користування Системою «Райффайзен Онлайн» (Додаток 3 до Правил), вчинення Клієнтом інших дій, що не відповідають вимогам Правил, отримання третіми особами Автентифікаційних даних Клієнта в будь-який спосіб тощо. Відповідно до п. 1.7. статті 1 Розділу 9 Правил, при отриманні Послуг Банку з відкриття та обслуговування Карткових рахунків, обслуговування Платіжних карток: Додатково до зазначеного у пунктах 1.1. - 1.6. цієї Статті 1 Розділу 9 Правил, Клієнт несе відповідальність: 1.7.1. за операції, здійснені з фізичним пред`явленням ПК/без фізичного пред`явлення ПК, із застосуванням/без застосування ПІНкоду, у тому числі ПІНкоду платіжного гаманця та/або Реквізитів ПК, із введенням ОТП-паролю, включаючи операції, здійснені Довіреними особами Клієнта; 1.7.2. за операції, ініційовані за допомогою ПК у випадку втрати (крадіжки тощо) ПК/ мобільного телефону із SIM-картою, мобільного пристрою із встановленим Мобільним додатком «Платіжний гаманець «Raiffeisen Pay», компрометації ПК (розголошення ПІН-коду, у тому числі ПІН-коду платіжного гаманця/ОТПпаролю/Реквізитів ПК, виникнення підозри, що ПІНкод, у тому числі ПІНкоду платіжного гаманця/Реквізити ПК сталі відомі третім особам, зокрема під час здійснення операції з ПК тощо), якщо такі операції були здійснені без повідомлення Банку про втрату ПК, її компрометацію, а також до отримання Банком такого повідомлення, В даному випадку, проведення спірних операції, по яким позивач просить стягнути з Банку кошти, стало можливим саме завдяки діям позивачп, яка якимось чином розголосила свої Аутентифікаційні дані (логін та пароль від системи Райффайзен онлайн), а також шестизначний одноразовий пароль (ОТП) для підключення її кредитної картки [NUMBER] до електронного гаманця «Apple pay» Позивач в позовній заяві самостійно вказує про те, що 28 березня 2023 року вона пробувала зайти в систему Райффайзен онлайн, що вона ввела пароль, якій їй прийшов на номер мобільного телефону у вікно на комп`ютері. Вказане підтверджується телефонними розмовами до Колл-центру Банку, здійсненими позивачем 29 березня 2023 року та 30 березня 2023 року. Отже, позивач своїми діями сприяла незаконному використанню її персональної інформації, яка дала змогу ініціювати здійснені третіми особами платіжні операції по її картці, чим порушила вище перелічені вимоги Правил . Враховуючи все вищевикладене, приймаючи до уваги, що спірні операції на загальну суму 173 554,00 гривень по кредитній картці позивача була здійснені третіми особами в зв`язку з діями позивача, які призвели до розголошення її даних про логін та пароль до системи Райффайзен Онлайн та приєднання її кредитної карти до гаманця «Apple pay» (токенізація платіжної картки), що як наслідок призвело до витрачання коштів з цієї картки в мережі Інтернет з електронною ідентифікацією платіжної картки позивача, на сайті підприємств, що підтримують технологію захищеної електронної комерції 3-D «IPAY.UA» та Комфі, та відповідно позитивною авторизацією, зважаючи на те, що саме дії позивача з надання стороннім особам доступу до її кредитної карти сприяли можливості ініціювати успішні платіжні операції, підстави для відшкодування банком коштів по спірним транзакціям, які відбулись 28 березня 2023 року, відсутні. Посилання позивача у позові, що «кошти з її гривневого депозитного рахунку були переведені на її кредитний картковий рахунок та з кредитної картки були витрачені невідомими особами поза волею позивача, що це відбулось без її відома та погодження» не відповідає дійсності, оскільки спростовується беззаперечними доказами її участі у спірній операції. Позивач не надала жодного доказу на підтвердження того, що кошти в сумі 173 554,00 гривень були витрачені третіми особами без її волі та погодження. Щодо перерахування коштів, які знаходились на вкладному рахунку позивача в розмірі 145 000,00 гривень на її кредитну картку представник відповідача зазначила, що між Банком та Позивачкою було укладено Заяву-Договір № RO-CA 15-193865831 про вклад «Універсальний+» від 03 березня 2023 року до Заяви про акцепт Публічної пропозиції/Угоди № PDV2-2261261 від 27 грудня 2017 року, умови якого регламентуються Правилами. Так як вклад «Універсальний +» є вкладом на умовах видачі Вкладу на першу вимогу Клієнта, то при створенні відповідної заявки, відповідні кошти моментально перераховуються на рахунок вказаний клієнтом в системі Райффайзен Онлайн . При здійсненні переказів коштів між власними рахунками в системі Райффайзен Онлайн , в тому числі з депозитного на картку - смс або пуш повідомлення з кодами не формуються та не надходять на номер мобільного телефону. Щодо відсутності підстав в задоволенні позовних вимог про стягнення з Банку 28 554,00 гривень, які знаходились на кредитному рахунку, представник відповідача зазначила, що кредитні кошти надані Банком позивачу, відповідно до Цивільного кодексу України та умов Кредитного договору, підлягають поверненню позивачем Банку, оскільки кредитні кошти не були і не є власністю позивача, а були надані Банком позивачу в позику на строковій та платній основі, згідно умов Кредитного договору. Щодо відсутності підстав для стягнення моральної шкоди представник відповідача вказала, що, враховуючи відсутність порушень прав позивача з боку Банку під час списання коштів з її картки 28 березня 2023 року, а також фактів, які б встановлювали причинно-наслідковий зв`язок між діями Банку та можливою моральною шкодою нібито завданою Банком позивачу, такі вимоги є абсолютно необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Відповідно і вимоги позивача про стягнення з Банку витрат на правову допомогу не можуть бути задоволені судом. 07 грудня 2023 року до суду надійшло клопотання представника відповідача про долучення доказів, зокрема копії відповідей ПрАТ «Український процесінговий центр» № 351/2 від 24 листопада 2023 року та № 450/2 від 05 грудня 2023 року, копії витягу з Правил банківського обслуговування фізичних осіб в АТ «Райффайзен Банк», розміщені на офіційному сайті Банку та оприлюднені 27 лютого 2023 року. 08 грудня 2023 року судове засідання відкладено через неявку позивача та її представника. 08 січня 2024 року судове засідання відкладено через зайнятість головуючого судді у розгляді кримінальної справи. 16 січня 2024 року до суду надійшла заява позивача [PERSON] про розгляд справи за її відсутності, в якій вона підтримала свої позовні вимоги в повному обсязі, надавши додаткові пояснення, а саме: згідно копії додатку до заяви про акцепт Публічної пропозиції/Угоди № PDV2-2261261 від 27 грудня 2017 року - Заяви-Договору № RO-CA15-193865831 про вклад «Універсальний+» від 03 березня 2023 року (надалі - Депозитний договір), Банк надає Клієнту послугу залучення у вклади (депозити) коштів, а саме приймає від Клієнта грошові кошти (Вклад) в національній валюті (гривні) на Вкладний рахунок № [NUMBER] на умовах видачі їх на першу вимогу Клієнту та зобов`язується виплачувати Клієнту суму вкладу та проценти на неї. Позивач звертає увагу, що такої вимоги вона не направляла, отже відповідач неправомірно розірвав вказаний договір і з депозитного рахунку без її відома і згоди перерахував ці кошти на поточний рахунок та дозволив невідомим особам списати з рахунку позивача депозитні кошти. Згідно п.п. 7.1 пункту 7 Депозитного договору Клієнт має право відмовитися від цієї заяви - Договору (розірвати її) та вимагати повернення повної суми вкладу або його частини. З цією метою Клієнт має подати відповідну письмову заяву у відділення Банку або через систему «Райффайзен Онлайн». Пунктом 8 Депозитного договору сторони передбачили порядок повернення вкладу: готівкою через касу Банку або шляхом безготівкового переказу на рахунки/вкладні рахунки, відкриті клієнту в Банку за умови особистого звернення Клієнта (його представника) та на підставі поданого до Банку особисто Клієнтом (його представником) письмового розпорядження. На сайті відповідача та у всіх рекламних буклетах відповідач запевняє клієнтів, що всі платіжні картки автоматично підключені до безкоштовної послуги 3D-Secure, при здійсненні платежу в мережі Інтернет клієнту надходитиме SMS-повідомлення з одноразовим паролем на номер мобільного телефону. Тобто саме при здійсненні платежу, а не при підключенні картки клієнта. Позивач зауважує, що вона не просила Банк надсилати їй жодного пароля, тим паче для здійснення платежів. Позивач вважає, що Банк без будь-якого її розпорядження або письмової вимоги в олносторонньому порядку розірвав депозитний договір, перерахувавши всі кошти позивача на рахунок з кредитним лімітом, та майже без розриву у часі провів списання коштів через різні торгівельні мережі, чим фактично не запобіг використанню даних платіжних карток невідомими сторонніми особами. Підключення Банком якогось невідомого позивачу електронного гаманця «Apple pay» до картки позивача не є автоматичною підставою в проведенні списання (платежів) великої суми грошових коштів позивача спочатку з депозитного рахунку, а потім і з кредитного. Щодо твердження відповідача, що кредитні кошти в сумі 28 554,00 грн, безпідставно списані Банком, є власністю Банку і не можуть бути стягнуті на користь позивача, то остання зазначає, що Банком після безпідставного списання кредитних коштів нараховуються та стягуються з позивача відсотки за користування цими кредитними коштами. 18 січня 2024 року до суду надійшли додаткові пояснення представника відповідача у зв`язку з поданою 16 січня 2024 року заявою [PERSON] , згідно яких зазначила, що твердження позивача що Банк володіє даними про логін та пароль для входу до системи «Райффайзен Онлайн» нічим не аргументоване та не підтверджується, оскільки згідно з Правилами банківського обслуговування фізичних осіб в АТ «Райффайзен Банк» інформацію про логін та пароль для входу в систему «Райффайзен Онлайн» володіє виключно клієнт Банку. На виконання вимог ст.ст. 1066, 1068 ЦК України Банк гарантує Клієнту право безперешкодного розпорядження грошовими коштами на його рахунку та приймає на себе обов`язок перераховувати з його рахунка грошові кошти в порядку, передбаченому договором банківського рахунка або законом. Між Банком та позивачем укладено Заяву-Договір № RO-CA 15-193865831 про вклад «Універсальний+» від 03 березня 2023 року до Заяви про акцепт Публічної пропозиції/Угоди № PDV2-2261261 від 27 грудня 2017 року, умови якого регламентуються Правилами. Посилання позивач на п. 7 та 8 вказаної Заяву-Договір № RO-CA 15-193865831 про вклад «Універсальний+» від 03 березня 2023 року є помилковим, оскільки ці пункти договору регулюють умови реалізації права Клієнта на відмову/розірвання Заяви-Договору та на повернення Вкладу (його частини). Договір про вкладі універсальний + не розірваним, а отже умови вказані в п. 7.8. Договору про вклада в даному випадку не застосовуються. Разом з тим, відповідно до пп. 2.1.2, статті 2, Розділу 1 Правил, вклад на вимогу "Універсальний" - Вклад на умовах видачі Вкладу на першу вимогу Клієнта. Відповідно до п. 6.12. Порядок дій Клієнта при ініціюванні дострокового повернення Вкладу, Додатку 3 до Правил, перебачено, що для створення повідомлення з вимогою про дострокове повернення Вкладу Клієнт в Системі має перейти за посиланням меню «Зв`язок з банком», обрати кнопку «Повідомлення», натиснути кнопку «+» та ввести у спливаючому вікні тему повідомлення «Дострокове повернення Вкладу». Після цього Клієнт має обрати один із двох варіантів: (а) натиснути кнопку «Створити» та ввести в полі повідомлення - вимогу про дострокове повернення Вкладу, зазначивши інформацію про номер Вкладного рахунку та відправити повідомлення, або (б) створити письмовий паперовий документ (вимогу про дострокове повернення Вкладу), підписати його власноручним підписом, зазначити дату його підписання, після чого перевести цей документ (зокрема, шляхом сканування) у файл з розширенням: JPEG, PNG, JPG, PDF, та додати (вкласти) у полі повідомлення, після чого відправити повідомлення. Після отримання Банком повідомлення - вимоги Клієнта про дострокове повернення Вкладу, Банк має право зателефонувати на Фінансовий номер для отримання від Клієнта підтвердження ініціювання ним операції дострокового повернення Вкладу. У разі негативного результату Банк має право відмовити Клієнту у здійсненні операції дострокового повернення Вкладу. В такому випадку для здійснення операції дострокового повернення Вкладу Клієнт має звернутися до відділення Банку. Про виконання Банком операції дострокового повернення Вкладу на підставі отриманої Банком від Клієнта через Систему вимоги Клієнт може дізнатися шляхом перевірки стану Вкладного рахунку в Системі. Таким чином 28 березня 2023 року в зв`язку зі створенням відповідного повідомлення в системі «Райффайзен Онлайн», кошти з депозитного рахунку позивача були перераховані на її кредитну картку № [NUMBER] . Так як вклад «Універсальний +» є вкладом на умовах видачі Вкладу на першу вимогу Клієнта, то при створенні відповідної заявки, відповідні кошти моментально перераховуються на рахунок вказаний клієнтом в системі Райффайзен Онлайн . При здійсненні переказів коштів між власними рахунками в системі Райффайзен Онлайн , в тому числі з депозитного на картку - смс або пуш повідомлення з кодами не формуються та не надходять на номер мобільного телефону. Щодо твердження позивача, що Банк не запобіг використанню даних її платіжної картки невідомими сторонніми особами, представник відповідача зазначає, що, як підтверджує і сама позивач, при розмові з Інформаційним центром Банку, саме позивач самостійно розголосила невстановленим особам свої (логін та пароль) до системи «Райффайзен онлайн» та пароль для токенізації її платіжної кредитної картки. Також це підтверджується висновок службової перевірки від 06 квітня 2023 року. Відповідно до Правил, в разі якщо клієнт самостійно розголосив тертім особам свої Аутентифікаційні дані (логін та пароль від системи Райффайзен онлайн), дані по картці, тощо, Банк не несе відповідальності за здійсненні операції по такому клієнту. Відповідно до п. 146 Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, затверджене Постановою Правління від 29 липня 2022 року №164, власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. В даному випадку, проведення спірних операції по яким позивач просить стягнути з Банку кошти, стало можливим саме завдяки діям позивача, яка якимось чином розголосила свої Аутентифікаційні дані (логін та пароль від системи Райффайзен онлайн), а також шестизначний одноразовий пароль (ОТП) для підключення її кредитної картки [NUMBER] до електронного гаманця «Apple pay». Щодо тверджень позивача, що її вимога про стягнення з Банку суми коштів по її кредитному рахунку, які були витрачені невстановленими особами в сумі 28 554,00 грн є правомірними та повинні бути задоволені судом., представник відповідача зауважує, що відповідно до п. 7 Кредитного договору, Банк відкрив позивачці картковий рахунок [NUMBER] в гривні, тарифна модель Кредитна картка «Два кешбеки» ПК Mastercard World «Два кешбеки»; Мобільний банкінг [NUMBER]. Відповідно до додатку 1 до Заяви № 010/2563/82/1478389 від 03 березня 2023 року сума поточного кредитного ліміту складає 30 000,00 грн, ставка кредитування 42%, строк 48 місяців, розмір щомісячного платежу 5 % від суми заборгованості. Кредит на вказаних умовах був наданий Банком Позивачці, що підтверджується наявністю доступного ліміту по картці КР [NUMBER] в сумі 30 000,00 грн. Станом на 28 березня 2023 року по кредитній картці [NUMBER] КР [NUMBER] був наявний кредитний ліміт в сумі 30 000,00 грн. На дату виникнення інциденту 28 березня 2023 року доступний залишок кредитних коштів по картці Позивачки складав 29567,97 грн., кредитна заборгованість складала 432,03 грн . Після проведення спірних транзакцій 28 березня 2023 року та повернення 04 квітня 2023 року на картку позивачу списану Банком комісію в сумі 1 090,80 грн, доступний ліміт по кредитній картці складав 1 013,97 грн, кредитна заборгованість складала 28 986,03 грн. Отже, на підставі всього вищевикладеного, вимога позивача про стягнення з Банку 28 554,0 гривень, які були на її кредитній картці [NUMBER] , не можуть бути задоволені, оскільки кредитні кошти надані Банком позивачу навпаки, відповідно до Цивільного кодексу України та умов Кредитного договору, підлягають поверненню позивачем Банку, оскільки кредитні кошти не були і не є власністю позивача, а були надані Банком позивачу в позику на строковій та платній основі, згідно умов Кредитного договору. В разі задоволення позовних вимог викладені позивачем в її позовній заяві в тому вигляді, як вони заявлені, вказане призведе до неправомірного отримання позивачем грошових коштів, які позивачу ніколи не належали. Єдиним можливим способом захисту є, наприклад, відновлення доступного ліміту кредитування по кредитній картці позивача в розмірі незаконно списаних коштів відповідно до умов укладеного кредитного договору. Але в даній судовій справі Банком доведено, що саме позивач своїми діями сприяла розголошенню своїх даних в системі Райффайзен онлайн, отже в такому випадку ризик втрати коштів несе виключно позивач. Також представник відповідача 18 січня 2024 року звернулась до суду із заявою про поновлення процесуального строку для надання відзиву на позовну заяву, оскільки позивач у своїй заяві від 16 січня 2024 року вперше зазначила адресу свого теперішнього місця проживання в м. Києві, при цьому раніше адреса була вказана в м. Бахмут, куди відповідач був позбавлений можливості надіслати відзив, тож після отримання нової адреси позивача відповідач зміг направити їй відзив засобами поштового зв`язку. 19 січня 2024 року в судовому засіданні судом задоволено заяву відповідача про поновлення процесуального строку на надання відзиву на позовну заяву, розпочато розгляд справи по суті, представники позивача та відповідача надали свої пояснення з приводу позовних вимог, розгляд справи було відкладено до 05 лютого 2024 року через технічні причини та неможливістю продовжити відеоконференцію. 02 лютого 2024 року позивач надала до суду відповідь на відзив, зазначивши, що твердження відповідача про те, що при здійсненні переказів коштів між власними рахунками в системі Райффайзен Онлайн , в тому числі з депозитного на карту - смс або пуш повідомлення з кодами не формуються та не надходять на номер мобільного телефону Клієнта, не відповідають дійсності. Так, в результаті експериментального переведення позивачем 22 січня 2024 року коштів в сумі 110,00 гривень з її депозитного рахунку на поточний рахунок, їй миттєво на мобільний телефон надійшло від Банку повідомлення наступного змісту: «22.01.24 21:31 Visa Gold[NUMBER] bezgotivkove zarakhuvannya 110.00 UAH RAIFFEISEN ONLINE UAH. Dostupna suma 1480.34 UAH». Крім того, після ознайомлення з відзивом позивач провела ще один експеримент, спробувавши підключити платіжну карту до «Apple pay» через систему «Райффайзен Онлайн». З цією метою на іншому мобільному пристрої позивач завантажила додаток «Райффайзен Онлайн», до якого увійшла за допомогою своїх логіна та пароля, при цьому на її мобільний номер у додатку Вайбер надійшло смс-повідомлення від банку з кодом «30.01.24 Passcode: 100450 Vkhid u zastosunok. Control code: 58. Zv`iazok iz bankom 0 800 500 133». Позивач звертає увагу, що в день списання коштів з її рахунків смс-повідомлення у додаток Вайбер не надходило. Далі позивач успішно зайшла в свій кабінет та додала картку до Apple pay, погодившись з умовами і положеннями банку, згідно яких: «За фактом успішної активації Цифрової картки в Цифровому гаманці, Система направляє Клієнту відповідне PUSH/СМС-повідомлення на Мобільний пристрій». Позивач наголошує, що при проведенні експерименту, після успішного підключення Apple pay, вона зробила переказ коштів в сумі 150,00 грн зі своєї карти (з використанням цифрового гаманця) на чужу карту, але їй миттєво надійшло смс-повідомлення наступного змісту: 30.01.24 22:11 Visa Gold[NUMBER] perekaz koshtiv z kartky 155.00 UAH RAIFFEISEN BANK. Dostupna suma: 3262.52. Як вбачається із відповіді ТОВ «УНІВЕРСАЛЬНИЙ ДАТА ЦЕНТР» № 264 від 28 червня 2023 року, а також з урахуванням проведеного позивачем експерименту, можна зробити висновок, що при підключенні шахраями Apple pay було багато мобільних пристроїв. З яких вони заходили без відома позивача до системи «Райффайзен Онлайн», тобто при кожному такому вході позивачу повинні були надходити смс-повідомлення. Пунктом 5.7 Інструкції… (додаток 6 до Правил) чітко зазначено, що: в зв`язку із використанням Клієнтом Системи для отримання Платіжних послуг, а також з метою забезпечення надання Банком Клієнту передбачених Договором банк обслуговування послуг з використанням Цифрового гаманця, Банк здійснює обробку персональних даних Клієнта… Зазначена обробка Банком персональних даних Клієнта здійснюється також із пов`язаними із нею сумісними цілями, зокрема, з метою надання Клієнту в Цифровому гаманці інформації про здійснені з використанням Цифрової картки операції, виявлення та попередження шахрайства, …, інформування щодо функціональності та доступності послуг в Системі…». 05 лютого 2024 року до суду надійшли заперечення представника відповідача на відзив, згідно яких вона зазначила, що функцію отримання sms-повідомлень на номер мобільного телефону клієнта Банку про проведену операцію, клієнт може самостійно включити або відключити в системі «Райффайзен онлайн». Тому твердження позивача, що на даний час смс-повідомлення на її мобільний номер надійшло, а 23 березня 2023 року не надійшло, лише свідчить про те, що ця функція підключена або відключена. Щодо додання картки до електронного гаманця Apple pay. Представник відповідача зазначила, що умови отримання держателями платіжних карток АТ «Райффайзен Банк» платіжних послуг в цифрових гаманцях (для клієнтів фізичних осіб) визначені в Додатку 6 до Правил. Пункт 2 Додатку 6 до Правил, визначає умови та порядок створення Клієнтом Цифрового аналога Платіжної картки в Цифровому гаманці. 2.1. Для отримання Платіжних послуг та створення в Цифровому гаманці Цифрового аналогу Платіжної картки, Клієнт має бути власником працездатного Мобільного пристрою із встановленим Цифровим гаманцем та доступом до мережі Інтернет. Для створення Цифрового аналогу Платіжної картки Клієнту необхідно зареєструвати в Цифровому гаманці емітовану Банком до Карткового рахунку Платіжну картку в один із способів: - шляхом обрання Платіжної картки, Цифровий аналог якої створюється, в Мобільному додатку «Райффайзен Онлайн»; - шляхом введення Реквізитів Платіжної картки (номер Платіжної картки, строк дії, CVV2/CVC2 код) в Цифровому гаманці вручну. Створення Цифрового аналогу є можливим лише відносно Платіжної картки, яка не є заблокованою та строк дії якої не закінчився на момент створення її Цифрового аналогу. 2.2. Цифрова картка генерується Клієнту в активному стані (у разі реєстрації Платіжної картки в Цифровому гаманці через Мобільний додаток «Райффайзен Онлайн») або в неактивному стані (у разі реєстрації Платіжної картки шляхом введення Реквізитів Платіжної картки вручну). Активація Клієнтом Цифрової картки в Системі може бути здійснена в один із способів: - шляхом введення Клієнтом ОТП-пароля, отриманого в Push/SMSповідомленні на номер Мобільного пристрою Клієнта, що зафіксований в системах Банку; - шляхом здійснення Клієнтом телефонного дзвінка до Інформаційного центру Банку з проходженням Процедури ідентифікації у встановленому Правилами порядку. За фактом успішної активації Цифрової картки в Цифровому гаманці, Система направляє Клієнту відповідне Push/SMS-повідомлення на Мобільний пристрій. Отже платіжну картку можна додати до електронного гаманця не тільки через додаток «Райффайзен онлайн», а шляхом введення Реквізитів Платіжної картки (номер Платіжної картки, строк дії, CVV2/CVC2 код) в Цифровому гаманці вручну. Найбільш популярних цифрових гаманців в Україні є Google Pay, Apple Pay, EasyPay Portmone, PayPal і т.д. Що стосується надходження контрольного коду, що надходить на номер мобільного телефону клієнта Банку при входженні в систему Райффайзен онлайн через інший пристрій, то це врегульовано пунктом 2.2. Додатку 3 Інструкції щодо користування Системою «Райффайзен Онлайн» Правил банківського обслуговування фізичних осіб АТ «Райффайзен Банку» (редакція чинна з 27 грудня 2023 року). Для наступних входів в Систему Клієнту необхідно: ввести Логін для входу; ввести Пароль для входу. На Мобільних пристроях, які підтримують технології біометрії, Клієнту може бути надана можливість виконати вхід в Мобільний додаток «Райффайзен Онлайн» з використанням власних біометричних даних, а саме за відбитком пальця або технологією розпізнавання обличчя. Якщо клієнт використовує веб-версію Додатку при реєстрації в Системі Клієнт після введення логіна та пароля з 04 липня 2023 року повинен ввести у відповідному вікні Одноразовий пароль, який Банк направить на номер мобільного телефону Клієнта. Отже, так як в дату виникнення інциденту - 28 березня 2023 року о 18:37:00.025 зафіксовано вхід в систему «Райффайзен Онлайн» клієнта [PERSON] з WEB версії додатку Райффайзен онлайн, одноразові паролі на той час Банком не направлялись. 28 березня 2023 року підключення до особистого кабінету клієнта [PERSON] в системі Райффайзен Онлайн відбувались виключно за допомогою веб-версії додатку Райффайзен онлайн. Підключення за допомогою мобільного додатку за вказаний день відсутні. До 04 липня 2023 року для успішного підключення в систему Райффайзен Онлайн при використанні веб-версії було достатньо ввести лише логін і пароль. Отже, лише починаючи з 04 липня 2023 року окрім логіну і паролю потрібно ввести одноразовий пароль, який направляється на фінансовий номер клієнта, як це і описано в п.2.2 Додатку 3 до Правил банківського обслуговування фізичних осіб в АТ «Райффайзен Банк». Окрім цього, 28 березня 2023 року інформація про здійснені операції по платіжній кредитній картці [PERSON] надходила у вигляді Push повідомлень в системі. Отже смс-інформування не було підключено. Разом з тим, будь-який клієнт Банку зайшовши в додаток Райффайзен онлайн може підключити самостійно до буд-якої картки/рахунку смс-інформування про здійснені операції. Твердження позивача, що 28 березня 2023 року вона не змогла зайти до системи Райффайзен онлайн ані з мобільного застосунка ані зі стаціонарного комп`ютера не відповідає твердженням позивача, які вона надала 29 березня 2023 року та 30 березня 2023 року, спілкуючись з інформаційним центром Банку. Відповідно до стенограми звукозапису розмови, [PERSON] повідомила, що 28 березня 2023 року вона заходила в Райффайзен онлайн лише з комп`ютера, тобто веб-версії додатку Райффайзен онлайн. Окрім цього, твердження позивача, що виток її даних відбувся через сервер Банку нічим не підтверджено, належних та допустимих доказів до суду не надано. Щодо надання інформації про направлення [PERSON] PUSH/SMS повідомлень на мобільний пристрій про факт успішної активації її кредитної картки в електронному гаманці, то на сьогоднішній день поки відсутня технічна можливість підтвердити що дане повідомлення направлялось Банком, оскільки дані періодично видаляються з бази для зменшення витрат на Український процесінговий центр. Разом з тим, це все не спростовує, що саме дії позивача призвели до розголошення третім особам інформацію про логін і пароль до її облікового запису в системі «Райффайзен онлайн», позивач самостійно розголосила третім особам ОТП пароль для підключення її кредитної картки [NUMBER] до платіжного гаманця «Apple pay» (токенізація карти), отже оскаржувані позивачем операції по картці були здійснена фактично з її відома. Відповідно до п. 1.7.5. статті 1 Розділу 9 Правил (що діяли станом на 28 березня 2023 року) при отриманні платіжних послуг в електронних гаманцях (Додаток 6 до Правил), Клієнт самостійно несе відповідальність: а) за працездатність мобільного пристрою, на якому встановлено електронний гаманець, за доступ мобільного пристрою до мережі Інтернет, своєчасне оновлення, ремонт, а також за своєчасну оплату послуг операторів стільникового (мобільного) зв`язку; б) за сплату комісій, платежів сторонніх постачальників, що виникають в процесі отримання платіжних послуг в електронному гаманці, зокрема в процесі створення цифрових аналогів ПК та здійснення операцій з їх використанням (далі - сторонні постачальники); в) за дотримання всіх обмежень чи заборон, встановлених сторонніми постачальниками. При отриманні Клієнтом платіжних послуг в електронних гаманцях (Додаток 6 до Правил), Банк не несе відповідальності за: а) можливі збитки Клієнта у разі неповідомлення та/або несвоєчасного повідомлення Банку про втрату, передачу в ремонт мобільного пристрою із встановленим електронним гаманцем/розголошення аутентифікаційних даних та/або втрату/компрометацію ПК, відносно якої створено її цифровий аналог; б) доступні в електронному гаманці послуги; в) послуги компаній, що є розробниками електронних гаманців; г) будь-які продукти, сервіси, послуги, будь-яке апаратне або програмне забезпечення сторонніх постачальників. Враховуючи все вищевикладене, приймаючи до уваги, що спірні операції на загальну суму 173 554,00 грн по кредитній картці позивача була здійснені третіми особами в зв`язку з діями позивача, які призвели до розголошення її даних про логін та пароль до системи Райффайзен Онлайн та приєднання її кредитної карти до гаманця «Apple pay» (токенізація платіжної картки), що як наслідок призвело до витрачання коштів з цієї картки в мережі Інтернет з електронною ідентифікацією платіжної картки позивача, на сайті підприємств, що підтримують технологію захищеної електронної комерції 3-D «IPAY.UA» та Комфі, та відповідно позитивною авторизацією, зважаючи на те, що саме дії позивача з надання стороннім особам доступу до її кредитної карти сприяли можливості ініціювати успішні платіжні операції, підстави для відшкодування банком коштів по спірним трансакціям, які відбулись 28 березня 2023 року відсутні. Слід зауважити, що посилання позивача, що «кошти з її гривневого депозитного рахунку були переведені на її кредитний картковий рахунок та з кредитної картки були витрачені невідомими особами поза волею позивача, що це відбулось без її відома та погодження» не відповідає дійсності, оскільки спростовується беззаперечними доказами її участі у спірній операції. Позивач не надала жодного доказу на підтвердження того, що кошти в сумі 173 554,0 грн були витрачені третіми особами без її волі та фактичного погодження. Судове засідання 05 лютого 2024 року відкладено у зв`язку з неможливістю представника відповідача приєднатися до відеоконференції через технічні проблеми. 13 лютого 2024 року позивач надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, зазначивши, що відповідач не надав жодного беззаперечного доказу, що в спірний період, а саме 28 березня 2023 року, приблизно з 18:40 до 18:50, у Банку не відбувся виток даних з серверу установи, що Банк здійснив всі заходи задля безпеки зберігання коштів позивача на рахунках Банку. В судовому засіданні 13 лютого 2024 року завершено допит представника відповідача, частково досліджено письмові докази та відкладено засідання до 04 березня 2024 року. Позивач [PERSON] , будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце судового засідання, до суду не з`явилась, надавши до суду заяву про розгляд справи за її відсутності та виклавши свою позицію у позовній заяві, відповіді на відзив та письмових заявах, згідно яких наполягає на задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні повністю підтримала позовні вимоги з підстав, викладених в позовній заяві, наголосивши, що саме відповідач не забезпечив збереження грошових коштів позивача і допустив шахрайське заволодіння ними сторонніми особами. При цьому, на думку позивача заволодіння її коштами, розміщеними на її депозитному рахунку в АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» та рахунку з кредитним лімітом, не могло статися без участі працівників банку. Як тільки позивач довідалась про незаконне списання її коштів, то одразу ж звернулась до банку та поліції, тобто вчинила всі дії для збереження своїх коштів. Проте, банк безпідставно звинувачує позивача у начебто добровільній передачі її особових даних третім особам, хоча позивач наполягає що нікому не передавала логін та пароль для входу в систему Райффайзен Онлайн , а відповідачем не надано доказів, які б підтверджували зворотнє. Крім того, представник позивача зауважила, що окрім коштів позивача, розміщених на її депозитному рахунку, треті особи заволоділи і коштами, наданими банком позивачу в якості кредитного ліміту, при цьому банк, достовірно знаючи, що ними заволоділи треті особи, безпідставно та необґрунтовано нараховує відсотки за користування цими коштами начебто позивачем та стягує з позивача ці відсотків шляхом списання з її основної карти. Тож представник позивача просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні в повному обсязі заперечувала проти задоволення позовних вимог з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву, додаткових письмових поясненнях та запереченнях на відповідь на відзив. Зокрема, зауважила, що позивач, зайшовши на неперевірене посилання, яке виявилося фішинговим, не переконавшись в безпечності введення своїх особових даних, ввела свій логін та пароль, таким чином надавши до них доступ третім особам, які в подальшому заволоділи грошовими коштами позивача, розміщеними на її карткових рахунках у банку відповідача. Тож, позивач своїми діями не забезпечила збереження своїх коштів, відповідно вини банку у цьому не має, а отже і відсутні підстави для задоволення позовних вимог. Заслухавши пояснення сторін та дослідивши надані суду докази і проаналізувавши встановлені обставини у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Судом встановлено, що позивач [PERSON] має в АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» Універсальний безстроковий (депозитний) рахунок [NUMBER] та кредитну картку «Два кешбеки» [NUMBER] за особовим рахунком [NUMBER] з встановленим кредитним лімітом 30 000 гривень. З копії витягу з ЄРДР та копії листа від 05 квітня 2023 року старшого слідчого СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві вбачається, що 30 березня 2023 року до ЄРДР внесено відомості за № 120231000090000933 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, за заявою [PERSON] від 29 березня 2023 року, згідно якої 28 березня 2023 року невстановлена особа шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки заволоділа з банківської картки [NUMBER] АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» грошовими коштами в сумі 173 554 гривень. Досудове розслідування триває (а.с. 10, 13). За фактом заволодіння грошовими коштами позивач [PERSON] 29 березня 2023 року звернулася як на гарячу лінію АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК», так і безпосередньо до відділення банку з проханням повернути їй грошові кошти, що не заперечується відповідачем. З копії листа АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» № 81-19-1-00/26/469257 від 07 квітня 2023 року вбачається, що банк відмовив позивачу в поверненні її коштів, з тих підстав, що співробітниками банку було перевірено авторизаційні дані операцій та встановлено, що при здійсненні транзакції були проведені з введенням всіх реквізитів картки та одноразового паролю 3D-Secure, а отже повну відповідальність за проведення всіх операцій по картці, здійснених після крадіжки або втрати картки до моменту повідомлення про це в банк несе власник рахунку (а.с. 11). З копії витягу із службової перевірки інциденту № case RBUA_HO_20F_231126 від 06 квітня 2023 року, проведеної в АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК», вбачається, що менеджером з протидії кредитному шахрайству управління менеджменту фінансових злочинів встановлений факт зовнішнього шахрайства по відношенню до клієнтки [PERSON] . Невстановлені особи, заволодівши даними для входу в систему «Райффайзен онлайн» 28 березня 2023 року, здійснили вхід до системи «Райфайзен онлайн» клієнтки, виконали переказ коштів з її депозитного рахунку «Універсальний» на кредитний картковий рахунок [NUMBER] клієнтки в розмірі 145 000,00 гривень, звідти зробили р2р перекази (карта-карта) на сторонньому сайті WWW.IPAY.UA на суму 35 360,00 гривень та 138 194,00 гривень було витрачено шляхом розрахунків в мережі інтернет на сторонньому сайті за допомогою кредитної карти, підключеної до «Apple pay». Загальні втрати клієнтки склали 173 554,00 гривень (а.с. 75). Таким чином, виходячи з висновків даного службового розслідування, відповідач фактично не оспорює, що мало місце зовнішнє шахрайське заволодіння грошовими коштами [PERSON] невстановленими особами. Разом з тим, представник відповідача неодноразово наголошувала, посилаючись на Правила банківського обслуговування фізичних осіб в АТ «Райффайзен Банк» що позивач несе повну відповідальність за втрату грошових коштів саме через свої необачні дії, завдяки яким вона здійснила розголошення своїх особових даних, зокрема логіну та паролю. Стаття 1 Закону України «Про захист прав споживачів» визначає: споживачем є фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника (пункт 22); продукція - це будь-які виріб (товар), робота чи послуга, що виготовляються, виконуються чи надаються для задоволення суспільних потреб (пункт 19); послугою є діяльність виконавця з надання (передачі) споживачеві певного визначеного договором матеріального чи нематеріального блага, що здійснюється за індивідуальним замовленням споживача для задоволення його особистих потреб (пункт 17); виконавець - це суб`єкт господарювання, який виконує роботи або надає послуги (пункт 3). Аналіз наведених норм закону свідчить про те, що позивач [PERSON] є споживачем фінансових послуг, а банк - їх виконавцем та несе відповідальність за неналежне надання цих послуг. Згідно зі ст. 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його ж рахунка, банк повинен негайно, після виявлення порушення, зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до пунктів 1,6,9 розділу VI Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України № 705 від 05 листопада 2014 року, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це законного права або повноважень. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів. Користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Зазначені норми є спеціальними для спірних правовідносин. Згідно з положеннями частини другої статті 614 ЦК України саме банк має довести відсутність своєї вини, а не перекладати це на клієнта банку, споживача послуг, що відповідає й вимогам Цивільно-процесуального кодексу України, які викладені вище. Таким чином, провівши аналіз норм матеріального права в системному зв`язку із встановленими по справі фактичними обставинами, суд дійшов висновку, що відповідач не надав суду належних і допустимих доказів на спростування доводів позивача, не довів, що позивач, як володілець та користувач картки, своїми діями чи бездіяльністю сприяла у доступі до її карткового рахунку чи надала інформацію третім особам, що дало змогу ініціювати платіжні операції. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно положень ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Під час розгляду справи судом були створені всі необхідні умови для всебічного та повного дослідження обставин справи, сторонам було роз`яснено їх права та обов`язки, зокрема положення щодо змагальності процесу та необхідності надання доказів на підтвердження своїх доводів, надано всі можливості для заявлення необхідних клопотань та надання доказів, що підтверджується матеріалами справи. У постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року № 6-71цс15 зазначено, що відповідно до пунктів 6.7, 6.8 Положення «Про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління Національного банку України від 30 квітня 2010 року № 223, банк у разі здійснення недозволеної або некоректно виконаної платіжної операції, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися або які були виконані некоректно, негайно відшкодовує платнику суму такої операції та, за необхідності, відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Верховний Суд у постановах від 14 лютого 2018 року у справі № 127/23496/15-ц (касаційне провадження № 61 -3239св 18), від 20 червня 2018 року у справі № 691/699/16-ц, (касаційне провадження № 61 -16504св 18) вказану правову позицію підтримав. У постанові від 16 серпня 2023 року у справі № 176/1445/22 (касаційне провадження № 61-8249св23) Верховний Суд зазначив, що саме банк має доводити, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; у разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів; сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; за відсутності належних та допустимих доказів сумніви та припущення мають тлумачитися переважно на користь споживача, який зазвичай є «слабкою» стороною у таких цивільних відносинах, правові відносини споживача з банком фактично не є рівними. Судом встановлено, що позивач [PERSON] як користувач карток своїми діями чи бездіяльністю не сприяла втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Списання грошових коштів з карткових рахунків позивача відбулося не за її розпорядженням і вона не повинна нести відповідальності за такі операції. Виявивши безпідставне списання (перекази, зняття) коштів, позивач повідомила про цей факт банк та звернулися до правоохоронних органів. Разом з тим, відповідач, порушуючи права позивача на повернення належних їй грошових коштів, достовірно знаючи, що грошовими коштами заволоділи треті особи шляхом шахрайських дій, нараховує відсотки за начебто користування позивачем кредитними коштами в сумі 28 554,00 гривень, та з травня по жовтень 2023 року стягнув з [PERSON] відсотки на загальну суму 8 449,40 гривень, списуючи їх з основної картки позивача, таким чином поклавши тягар відшкодування саме на позивача. За таких обставин, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог щодо стягнення з банку грошових коштів в сумі 182 003,40 гривень (145 000,00 гривень - депозитні кошти, 28 554,00 гривень - кредитні кошти, 8 449,40 гривень - відсотки за користування кредитними коштами) в повному обсязі. Відсутність вироку у кримінальній справі за фактом незаконного заволодіння невстановленими особами грошовими коштами із використанням карткових рахунків, відкритих на ім`я позивача не є підставою для відмови у позові. В позовній заяві представник позивача зазначає, що моральна шкода завдана позивачу тим, що неналежне виконання банком своїх зобов`язань щодо захисту грошей позивача (у тому числі і депозитних), здійснення банком невідомих позивачу транзакцій і списання (фактично викрадення) її грошових коштів, у тому числі і кредитних, порушило життєві плани позивача та зумовило істотні зміни у звичайному способі її життя, оскільки вона, будучи внутрішньо переміщеною особою, зі своєю заробітної плати відкладала гроші на придбання житла, була впевнена, що банк захистить її гроші на депозитному рахунку, тим паче, що альтернативи у позивача не має, бо її роботодавець - фірма Кнауф - обслуговує свої зарплатні проєкти лише в АТ «Райффайзен Банк», позивач змушена витрачати час і зусилля для того, щоб знайти свої кошти, щиро сподівалася, що звернувшись одразу до банку, банк допоможе їй розібратися в цій ситуації, допоможе в поверненні коштів, а замість цього, впродовж тижня видавав на запит слідчого банківську виписку позивача про рух її незаконно списаних коштів. Позивач вимушена витрачати час і зусилля на звернення до відповідача з вимогою про повернення коштів, звернення до правоохоронних органів, збирання необхідних доказів, звернення до адвоката та до суду, щоб довести порушення своїх прав. З урахуванням завдання позивачу душевних і фізичних страждань та переживань, викликаних неналежним виконанням банком своїх зобов`язань, позивач просить суд стягнути з відповідача на його користь моральну шкоду в сумі 20 000,00 грн, вважає, що такий розмір моральної шкоди є цілком розумним і справедливим. Таким чином суд, аналізуючи вищевикладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, виходячи з принципів розумності, виваженості та справедливості, дійшов висновку, що позовні вимоги в частині відшкодування завданої моральної шкоди позивачу є обґрунтованими та знайшли підтвердження в матеріалах судової справи, тому підлягають частковому задоволенню, та стягненню на користь позивача моральної шкоди у розмірі 5 000,00 гривень. Суд враховує глибину фізичних та душевних страждань, завданих [PERSON] , яка є внутрішньо переміщеною особою з повністю зруйнованого міста Бахмут, інфраструктура якого не підлягає відновленню, наявність перешкод у реалізації життєвих планів позивача, а також вимоги розумності та справедливості. Моральні страждання позивача виявились у душевних переживаннях та у хвилюванні через необхідність звернення до суду задля повернення власних коштів (грошового вкладу), а також позивач змушена докладати додаткових зусиль для поновлення своїх прав, оскільки, з матеріалів справи встановлено, що дійсно позивачу довелось прикладати зусиль для відновлення своїх порушених прав, шляхом звернення до банку, поліції та врешті і до суду із позовом про повернення грошових коштів. Крім того, позивачем заявлена вимога щодо стягнення на її користь з відповідача витрат на правову допомогу в сумі 10 000,00 гривень. Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного відповідача у кримінальному провадженні. Інші види правової допомоги - це види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення (п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»). За змістом статті 9 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» видами адвокатської діяльності, зокрема, є: надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами. Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України витрати на професійну правничу допомогу входять до судових витрат. Визначення розміру витрат та порядок їх розподілу між сторонами здійснюється на підставі ст.ст. 137, 141 ЦПК України. Згідно частин 1-6 статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Згідно з частинами 3 і 8 статті 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності витрат на правничу допомогу (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує ЄСПЛ, присуджуючи судові витрат на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, у рішеннях від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України» (пункт 80), від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України» (пункти 34-36), від 23 січня 2014 року у справі «East/West Alliance Limited» проти України», від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України» (пункт 95) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим. У рішенні ЄСПЛ від 28 листопада 2002 року у справі «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір. На виконання вимог статті 141 ЦПК України представник позивача до позовної заяви додала копії: договору про надання правового договору від 27 жовтня 2023 року, укладеного між [PERSON] та адвокатом Деменковою Євгенією Сергіївною, відповідно до пунктів 1.1., 3.1 та 3.2 якого гонорар за здійснення захисту, представництва інтересів клієнта в судах при розгляді позову клієнта до АТ «Райффайзн Банк» про захист прав споживачів, надання йому інших видів правової допомоги на умовах і в порядку, що визначені Договором, складає 10 000 гривень; розрахункової квитанції від 27 жовтня 2023 року, згідно якої адвокат Деменкова Є.С. одержала від [PERSON] 10 000,00 гривень за адвокатські послуги згідно Договору № б/н від 27 жовтня 2023 року (а.с. 23-24, 27). Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення представництва на надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок його обчислення, зміни та умови повернення визначаються у договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховується складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»). Розмір гонорару визначається лише за погодженням адвоката з клієнтом і суд не вправі втручатися у ці правовідносини. У відзиві на позовну заяву представник відповідача вважала, що у зв`язку з безпідставністю позову вимога про стягнення з відповідача витрат на професійну правничу допомогу в сумі 10 000,00 гривень не підлягає задоволенню. Враховуючи, що представником відповідача не заявлено вимоги про зменшення розміру витрат на правничу допомогу, суд вважає, що вимоги позивача щодо стягнення витрат на правничу допомогу підлягають задоволенню у визначеній [PERSON] сумі 10 000,00 гривень. Оскільки позивач звільнена від сплати судового збору, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1 870,03 грн.

Outcome: partial