Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-13 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] , в якому просить: стягнути з боржника [PERSON] ( [ADDRESS] ; ІПН [NUMBER] , паспорт [NUMBER] ) на користь Львівського міського комунального підприємства по обслуговуванню та ремонту житла «Айсберг» заборгованість за послуги з утримання будинку та прибудинкової території - у розмірі 9 164 грн. 22 коп. за період з 01.01.2020 року по 31.03.2023 року, а також судовий збір у сумі 2684,00 грн. В обгрунтування поданого позову покликається на те, що відповідач є власником нежитлового приміщення в будинку [ADDRESS] . Відповідач не сплачував належним чином витрати за утримання будинку та прибудинкової території за період з 01.01.2020 року по 31.03.2022 року, внаслідок чого станом на 01.04.2023 року виникла заборгованість у розмірі 9 164 грн. 22 кой. Позивач зазначає, що відповідачем здійснювалась часткова сплата заборгованості в сумі 560 грн. 72 коп. протягом лютого 2020 р., про те, увесь борг відповідачем не справлено. Претензія вимога про сплату заборгованості від 24.02.2023 р., яка була надіслана ЛМКП «Айсберг» на адресу відповідача проігнорована, тому просить суд позов задоволити. Ухвалою суду від 05 травня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження, з викликом сторін у судове засідання. /а.с.14/ Ухвалою суду від 05 червня 2023 року через неявку осіб, які беруть участь у справі, розгляд справи відкладено на 20 липня 2023 року на 10 год. 00 хв. /а.с.21/ 10 липня 2023 року від відповідача [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого проосить відмовити у задоволенні позову. /Том №1 а.с.26-27/ 10 липня 2023 року від предстваника позивача [PERSON] надійшла відповідь на відзив. /Том №1 а.с.38-46/ 19 липня 2023 року від відповідача [PERSON] надійшла зява про застосування строків позовної давності. /Том №1 а.с.53-55/ 19 липня 2023 року від відповідача [PERSON] надійшли письмові пояснення. /Том №1 а.с.58-60/ Ухвалою суду від 20 липня 2023 року розгляд цивільної справи за позовом Львівського міського комунального підприємства по обслуговуванню та ремонту житла «Айсберг» до [PERSON] про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, - проводиться за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання. /Том №1 а.с.61-62/ 05 вересня 2023 року від представника позивача [PERSON] надійшли заперечення на письмові пояснення. /Том №1 а.с.64-171/ Ухвалою суду від 05 вересня 2023 року за клопотанням представника позивача Хомутецького Д. та представника відповідача [PERSON] підготовче судове засідання відкладено. /Том № 1 а.с.177/ 27 вересня 2023 року від відповідача [PERSON] надійшли письмові пояснення. /Том №1 а.с.183-186/ Ухвалою суду від 30 жовтня 2023 року закрито підготовче судове засідання. /Том №1 а.с.205-206/ 27 листопада 2023 року та 29 листопада 2023 від відповідача [PERSON] надійшли додаткові письмові пояснення. /Том №1 а.с.218-236, 237-256/ Ухвалою суду від 15 січня 2024 року за клопотанням представника відповідача [PERSON] судове засідання відкладено. /Том №2 а.с.9/ Провадження у справі не зупинялося, а тому не було підстав для його поновлення. Представник позивача Хомутецький Д. в судове засідання не з`явився, оскільки згідно клопотання від 16 січня 2024 року просить суд проводити розгляд справи у його відсутності, позов підтримує та просить задоволити. Відповідач [PERSON] та її представник [PERSON] у судове засідання не з`явилися, хоча належним чином повідомлялися про час, дату та місце проведення судового засідання, що стверджується наявними матеріалами справи. Подане 14 лютого 2024 року представником відповідача [PERSON] клопотання про відкладення судового засідання, судом до уваги не приймається, оскільки згідно копії витягу з медичної карти стаціонарного хворого №1131 від 12.02.2024 р., дата вибуття [PERSON] зі стаціонару 12.02.2024 р., при цьому, що судове засідання призначено на 14 лютого 2024 р. на 10 год. 00 хв. Суд, вважає за можливе слухати у відсутності відповідача та його представника, оскільки в матеріалах справи є достатньо належних доказів про права, обов`язки та взаємовідносини сторін. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до наступного висновку. Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд встановив, що рішенням виконавчого комітету Львівської міської ради № 365 від 08.06.2007 р. «Про визначення виконавця житлово-комунальних послуг у м. Львові», Львівські комунальні підприємства визначено виконавцями житлово-комунальних послуг у м. Львові. ЛМКП «Айсберг», що створене відповідно до ухвали Львівської міської ради, основним видом діяльності якого визначено утримання, обслуговування та ремонт житлових будівель, здійснює надання послуг з управління нежитлового будинку [ADDRESS] . Як вбачається із наявної в матеріалах справи Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, [PERSON] є власником нежитлового приміщення загальною площею (кв.м.) 71,4, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . /а.с.89/ Згідно ч.1 ст.6 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», учасниками правовідносин у сфері надання житлово-комунальних послуг є споживачі (індивідуальні та колективні), управитель, виконавці комунальних послуг. Статтею 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що до житлово-комунальних послуг належать: 1)житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком. Послуга з управління багатоквартирним будинком включає: утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо; купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку; 2)комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами. Відповідно до п.1 ч.1 ст.7 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право одержувати своєчасно та належної якості житлово - комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів. Споживачі зобов`язані сплачувати житлово-комунальні послуги у випадках, якщо вони ними користувались. Прибирання прибудинкової території будинку [ADDRESS] , проводиться двірником комунального підприємства у відповідності до наказу Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005р. №76 «Про затвердження правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій». Відповідно до ст. 42 Земельного кодексу України, земельні ділянки, на яких розташовані багатоквартирні жилі будинки, а також належні до них будівлі, споруди та прибудинкові території державної або комунальної власності, надаються в постійне користування підприємствам, установам і організаціям, які здійснюють управління цими будинками. Розміри та конфігурація земельних ділянок, на яких розташовані багатоквартирні жилі будинки, а також належні до них будівлі, споруди та прибудинкові території, визначаються на підставі проектів розподілу території кварталу, мікрорайону та відповідної земельної документації. Відшкодування витрат на проведення робіт з дератизації у вищезгаданому будинку здійснюється на підставі виконаних робіт відповідно до укладених договорів між Львівським комунальним підприємством «Айсберг» та спеціалізованими підприємствами, які виконують такі роботи (між ЛМКП «Айсберг» та Обласним комунальним підприємством профілактичної дезінфекції укладено угоду на проведення дератизаційних робіт у поточному році). Дератизація здійснюється у проходах підвальних приміщень та сходових кліток перших поверхів. Нарахування оплати за електроенергію для освітлення місць загального користування визначається по кожному будинку окремо, в тому числі і по будинку [ADDRESS] , згідно з фактичними показниками будинкових засобів обліку електроенергії з розрахунку на 1 кв.м. загальної площі кожної квартири-нежитлового приміщення (між ЛМКП «Айсберг» та ПАТ «Львівобленерго» укладено договір щодо подачі електричної енергії до будинків, які перебувають на балансі ЛКП). До вказаної послуги також відносять витрати, пов`язані з утриманням у задовільному технічному стані електромережі місць загального користування будинку в цілому. До складової послуги по підготовці згаданого будинку до експлуатації в осінньо-зимовий період входить вартість соляно-піщаної суміші, ремонт та ущільнення вхідних дверей, скління вікон на сходових маршах та ін. Обслуговування внутрішньобудинкових систем тепло-, водопостачання та водовідведення і зливової каналізації, а також витрати на ліквідацію аварій на внутрішньоквартирних мережах (від зовнішньої стіни квартири до санітарно-технічного обладнання) здійснюється працівниками комунального підприємства. Перелік робіт, які виконуються на загальнобудинкових стояках та запірній арматурі будинку, а саме: заміна паронітових прокладок, чавунних засувок, вентелів, згонів на трубопроводах і каналізаційних трубах у будинках та до колодязя; 1)врізування в існуючі трубопроводи запірної арматури, у діючі внутрішні мережі трубопроводів водопостачання, водовідведення та централізованого опалення; 2)прокладання труб; 3)утеплення трубопроводів; 4)встановлення повітрозбірника, манометрів і термометрів. Поточний ремонт це: -підтримуючий ремонт конструктивних елементів, дахів (шиферне, металеве, м`яке покриття та черепиця); -підтримуючий ремонт сходових кліток; -підтримуючий ремонт загальних балконів. Ремонт конструктивних елементів (підтримуючий ремонт дахів, сходових кліток, ремонт загальних балконів). Міською та районними аварійними службами надаються послуги у нічний час, вихідні та святкові дні відповідно до укладених договорів з ЛМКП «Айсберг» на виконання робіт з ремонту внутрішньобудинкових електромереж, систем водовідведення та ін. (між ЛМКП «Айсберг» та Львівським комунальним Ремонтно-аварійним підприємством укладено договір щодо виконання робіт з ліквідації аварій та пошкоджень на внутрішньо будинкових інженерних мережах у житловому фонді будинків, які перебувають на балансі ЛКП). Вивезення твердих побутових відходів здійснюється Львівськими комунальними підприємствами та підприємствами некомунальної форми власності. Оплачується споживачами, виходячи з виставлених підприємствами-перевізниками рахунків за фактичні обсяги вивезених твердих побутових відходів. Згідно із ч. 1 ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово- комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору. Згідно ч. 5 ст. 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» відмова споживача від укладання договору з виконавцем комунальної послуги не звільняє його від обов`язку оплати фактично спожитої комунальної послуги, наданої таким виконавцем. Так, відповідно до ст.509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених ст.11 ЦК України згідно якої, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Таким чином, між позивачем та відповідачем виникли відносини, що породжують цивільні права та обов`язки, оскільки позивач надає житлово-комунальні послуги, а відповідач ними користуються. Відповідно до ст.525 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання не допускається і не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання. Відповідно до п.11 Постанови Кабінету міністрів України «Про затвердження Порядку проведення перерахунку розміру плати за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій у разі перерви в їх наданні, ненадання або надання не в повному обсязі» від 11 грудня 2013 р. N 970, у разі надходження актів-претензій від споживачів за формою згідно з додатком 1 та прийняття виконавцем рішення про їх задоволення перерахунок проводиться протягом наступного місяця з дати отримання виконавцем акта-претензії. Акт-претензія реєструється уповноваженими особами виконавця у журналі реєстрації актів-претензій згідно з додатком 2. Перерахунок за актом-претензією проводиться для усіх споживачів будинку, яким не були надані послуги. Невиконання певного виду робіт, пов`язаних з наданням послуг, у зв`язку із ненастанням строку їх виконання за планом або графіком, складеним виконавцем, не є підставою для проведення перерахунку за актом-претензією. Зі змісту позовної заяви вбачається, що жодних актів-претензій від відповідача протягом усього строку надання послуг з утримання будинку та прибудинкової території на адресу позивача не надходило, що також є одним з доказів належного виконанням своїх обов`язків ЛМКП «Айсберг». Як вбачається\~із наявного\~в матеріалах\~справи акту\~звірки взаємних\~розрахунків,\~проведених ЛМКП\~«Айсберг» в\~період з\~01.01.2020\~по 31.03.2022\~у [PERSON] \~наявна заборгованість\~у сумі\~9164,22\~грн.\~/а.с.10/ Наданий стороною позивача акт, який міститься в матеріалах справи, стороною відповідача не спростований, а тому суд бере такий до уваги. У зв`язку із чим, ЛМКП Айсберг було надіслано претензію-вимогу про сплату заборгованості від 24.02.2023 р., однак така була проігнорована. Що ж стосується тверджень відповідача [PERSON] про те, що між нею та позивачем не було укладено договорів про надання послуг, а також надання послуг позивачем в період заборгованості, суд звертає увагу на наступне. З матеріалів справи вбачається, що між ВАТ «Львівенерго» та ЛМКП «Айсберг» укладено договір №63009 про постачання\~електричної енергії\~від 26\~грудня 2007\~року,\~також укладено\~Договір на\~виконання робіт\~з ліквідації\~аварій та\~пошкоджень на\~внутрішньобудинкових інженерних\~мережах від\~01.03.2018\~року №\~12\~та Актами\~здачі-прийняття\~ремонтно-аварійних\~робіт на\~внутрішньобудинкових інженерних\~мережах,\~що складалися\~помісячно \~зокрема,\~з січня\~2020\~року до\~квітня 2023\~року.\~Укладено між ЛМКП Айсберг та ЛКП ЛОР Профілактична дезінфекція договори № 46-А від 01 лютого 2020 року, № 4-А від 04 січня 2021 року, № 4-А від 04 січня 2022 року, № 4-А від 02 січня 2023 року про надання послуг. На виконання вказаних Договорів, згідно з відповідними річними періодами, укладались Акти приймання-передачі наданих послуг, зокрема, за період заборгованості відповідача з січня 2020 року до квітня 2023 року; Робочими листками майстрів ЛМКП Айсберг: Покрівельників про виконання робіт у квітні 2022 року за адресою м. Львів, вул. Дорошенка, 38, Сантехніків про виконання робіт у вересні 2022 року за адресою м. Львів, вул. Дорошенка, 38, Електриків - про виконання робіт у жовтні 2022 року за адресою [ADDRESS] . Відповідно до п.1 ч.1 ст.20 цього Закону споживач має право, зокрема, одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг. Такому праву прямо відповідає визначений п.5 ч.3 ст.20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» обов`язок споживача оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Таким чином, згідно із зазначеними нормами закону споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Факт відсутності договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі. Такі висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду України по справі 20 квітня 2016 року по справі 221/515/15-а. Відсутність договору на надання житлово-комунальних послуг сама по собі не може бути підставою для звільнення відповідача, як споживача від оплати послуг у повному обсязі. Така позиція суду кореспондується з висновком Верховного суду України викладеним у постанові від 30 жовтня 2013 року по справі 6-59цс13, який підлягає врахуванню іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні аналогічних норм права у відповідності до положень ч.4 ст.263 ЦПК України, про те що споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Відсутність договору на надання житлово-комунальних послуг сама по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі. Відповідно до ст.509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Так, в силу ч.ч. 1, 3 ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства. Таким чином, згідно із зазначеними нормами закону споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Відсутність договору на надання житлово-комунальних послуг сама по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Ухвалою Львівської міської ради від 10 жовтня 2019 року № 5636 «Про припинення ЛКП «Цитадель-Центр» шляхом приєднання до ЛМКП «Айсберг» міська рада ухвалила припинити Львівське комунальне підприємство «Цитадель-Центр» шляхом приєднання до Львівського міського комунального підприємства «Айсберг», що стверджується наявною в матеріалах справи копією ухвали. Щодо посилання відповідача на відсутності у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відомостей про припинення діяльності ЛКП «Цитадель-Центр», суд зазначає, що обов`язок внесення зазначених відомостей покладений на засновника, яким у цьому випадку є Львівська міська рада. За змістом частини першої, п`ятої статті 104 ЦК України, у разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників. Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення. \~Відповідно до частин другої, третьої статті 107 ЦК України після закінчення строку для пред`явлення вимог кредиторами та задоволення чи відхилення цих вимог комісія з припинення юридичної особи складає передавальний акт (у разі злиття, приєднання або перетворення) або розподільчий баланс (у разі поділу), який має містити положення про правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків юридичної особи, що припиняється шляхом поділу, стосовно всіх її кредиторів та боржників, включаючи зобов`язання, які оспорюються сторонами. Передавальний акт та розподільчий баланс затверджуються учасниками юридичної особи або органом, який прийняв рішення про її припинення, крім випадків, встановлених законом. Тлумачення вказаних норм свідчить, що у статтях 104 ЦК та 107 ЦК України не визначається момент переходу прав та обов`язків від юридичної особи, яка припиняється шляхом приєднання. При цьому, такий момент не може безумовно пов`язуватися із внесенням запису до державного реєстру про припинення юридичної особи, яка приєднується. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 червня 2020 року у справі № 910/5953/17 йдеться про те, якщо припустити, що правонаступництво\~настає лише з моменту державної реєстрації припинення юридичної особи, то це призведе до можливостей порушення прав кредиторів, які протягом значного періоду часу не зможуть звернутися з вимогами до юридичної особи, яка отримає все майно правопопередника, але не буде нести відповідальність за його зобов`язаннями. Велика Палати Верховного Суду визнала помилковим висновок судів попередніх інстанцій про те, що правонаступництво не відбулося за відсутності в Реєстрі запису про припинення юридичної особи, яка реорганізовувалася. Оскільки правонаступництвом визнається перехід не лише обов`язків юридичної особи, що припиняється, але і її прав, то з цього випливає, що порушеними можуть бути не лише права кредиторів стосовно такої особи, але й права цієї особи стосовно її боржників. У постанові від 30 червня 2020 року у справі № 264/5957/17 (Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що інформація, відображена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо правонаступника юридичної особи (відомості, передбачені у пунктах 29 і 30 частини другої, пунктах 14 і 15 частини третьої статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань»), не охоплює всіх випадків правонаступництва прав і обов`язків юридичної особи, зокрема у випадку заміни сторони у зобов`язанні, що відбулася до припинення юридичної особи шляхом її реорганізації чи ліквідації. Правильність вказаних вище правових висновків стосовно тлумачення норм права підтверджується Постановою Касаційного цивільного суду у складі Верховного суду від 28 червня 2023 року у справі № 463/3792/17. Таким чином, наявні всі правові підстави для звернення з позовом ЛМКП Айсберг як правонаступника ЛКП Цитадель-Центр. Згідно ч.1\~ст.\~4\~ЦПК України, кожна особа має право на звернення до суду для захисту своїх прав. За змістом ст.ст.\~12,\~81\~ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Відповідно до ч.2 ст.382 ЦК України, усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав. Згідно ст.322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Статтею 525 ЦК України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно з ст.610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ч. 1 ст.625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Крім того, відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду (справа № 210/5796/16-ц) від 18 березня 2019 року, споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Відсутність письмово оформленого договору з позивачем не позбавляє відповідача обов`язку оплачувати надані йому послуги. Як вбачається з досліджених судом письмових доказів та які отримані у порядку встановленому Законом, стосуються безпосередньо обставин справи та підтверджують факт надання відповідачу житлово-комунальних послуг, а відтак беруться судом до уваги, як належні та допустимі докази в процесі доказування. Відтак, суд приходить до висновку, що позовні вимоги слід задовольнити, оскільки позивачем надано належні та достатні докази, які підтверджують невиконання відповідачем обов`язків щодо оплати наданих житлово-комунальних послуг, а саме: послуг з утримання будинку та прибудинкової території у період з 01.01.2020 року по 31.03.2022 року. Покликання позивача на строк позовної давності, судом до уваги не приймається, оскільки закон України імперативно продовжує строки позовної давності, відтак така не є пропущеною, що, зокрема, випливає з постанови ВС від 07.09.2022 року у справі №679/1136/21, в якій зазначено, що позовна давність, яка почала перебіг до ведення воєнного стану, станом на момент введення карантину не збігла, тому звернення позивача до суду відбулося без пропуску позовної давності. Тому, з [PERSON] необхідно стягнути на користь ЛМКП «Айсберг» заборгованість за надані послуги з утримання будинку та прибудинкової території у розмірі 9 164 грн. 22 коп. Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, судові витрати понесені позивачем та підтверджені матеріалами справи підлягають стягненню з відповідачів.

Outcome: approved