Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-27 00:00:00

адвокат Куспись Є.А., діючи в інтересах [PERSON] на підставі ордеру серії ВС №1238797 від 31 жовтня 2023 року, звернувся до суду з позовом до відповідача, відповідно до якого просить визначити [PERSON] додатковий строк тривалістю три місяці, з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Позов мотивує тим, що [INFO] помер на окупованій території її батько [PERSON] , [INFO] , у зв`язку з чим відкрилась спадщина до якої входить квартира за адресою [ADDRESS] . При зверненні до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, у видачі свідоцтва на спадщину було відмовлено у зв`язку з пропуском строку для прийняття такої. Вказує, що тільки у вересні 2023 року отримала свідоцтво про смерть серії [NUMBER] від 4 червня 2020 року, виданого відділом запису актів цивільного стану краснолуцького міського управління юстиції міністерства юстиції луганської народної республіки та відразу ж звернулась до Личаківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Львові Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції, який в жовтні 2023 року відмовив в реєстрації смерті [PERSON] з причин відсутності підстав для такої. 31 жовтня 2023 року позивач звернулась з заявою про встановлення факту смерті батька, про що Личаківський районний суд м. Львова 1 листопада 2023 року ухвалив рішення, яким встановив юридичний факт смерті [PERSON] 18 листопада 2023 року Личаківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Львові Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції було видано свідоцтво про смерть батька. Як на поважність пропуску строку посилається на запровадження на території України воєнного стану та смерть батька на окупованій території, що унеможливило у визначені законом строки отримати відповідні документи, які стали б підставою для оформлення спадщини. Матеріали позову надійшли до Личаківського районного суду м. Львова через систему «Електронний суд» 22 листопада 2023 року, автоматизованою системою документообігу суду для розгляду таких визначено суддю Стрепка Н.Л. Ухвалою суду від 23 листопада 2023 року позов прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено у справі підготовче засідання. 12 лютого 2024 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. В судове засідання 28 лютого 2023 року позивач не з`явилась, від її представника адвоката Куспися Є.А. надійшли клопотання відповідно до яких просить розгляд справи проводити у відсутності сторони позивача та не розглядати питання стягнення судових витрат з відподвіача. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про час та місце його проведення, про причини неявки суду не повідомив, відзиву на позов або клопотання про відкладення розгляду справи не подав. За таких обставин, відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України суд вважає за можливе провести судове засідання у відсутності сторін у справі, ухвалити рішення на підставі доказів, які знаходяться в матеріалах справи. У зв`язку з неявкою учасників процесу відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Перевіривши матеріали справи, оцінивши в сукупності зібрані у справі докази, вирішуючи спір в межах заявлених позовних вимог, суд приходить до наступного. Відповідно до статей 1216, 1217 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Законодавство не встановлює конкретного переліку поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, і такі причини оцінюються судом на власний розсуд в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи. Головною ознакою поважних причин є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Судовим розглядом встановлено, що батьком позивача був [PERSON] , що стверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 24 лютого 1990 року та копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 31 травня 2017 року. [PERSON] помер [INFO] в місті Красний Луч Луганської області, що стверджується рішенням Личаківського районного суду м. Львова від 1 листопада 2023 року в справі № 463/9655/23 про встановлення факту смерті особи на окупованій території та копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 18 листопада 2023 року. Внаслідок його смерті відкрилась спадщина. З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 30 жовтня 2023 року №352369407 вбачається, що співвласниками квартири [ADDRESS] є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . З відповіді Четвертої Львівської державної нотаріальної контори № 300/01-16 від 26 лютого 2024 року на запит Личаківського районного суду м. Львова вбачається, що станом на 26 лютого 2024 року спадкова справа після смерті [PERSON] згідно Спадкового реєстру не заводилась. Постановою Кабінету Міністрів України від 22 липня 2020 року № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» на всій території України установлено карантин з 1 серпня до 31 серпня 2020 року. В подальшому Постановами Кабінету Міністрів України карантин та запровадженні обмежувальні протиепідемічні заходи неодноразово продовжувались та лише 30 червня 2023 року був скасований постановою Кабінету Міністрів України від 27 червня 2023 року №651 «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2». Окрім того Указом Президента України №64/20211 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» постановлено ввести в Україні воєнний стан із 5 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Законом України №2102-ІХ від 24 лютого 2022 року «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» відповідно до пункту 31 частини першої статті 85 Конституції України та статті 5 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Верховна Рада України вказаний вище указ було затверджено. Надалі строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався Указами Президента України, зокрема востаннє Указом Президента України №49/2024 від 5 лютого 2024 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України №3564-IX від 6 лютого 2024 року, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 5 години 30 хвилин 14 лютого 2024 року строком на 90 діб, та такий продовжує діяти на даний час. Враховуючи описані вище обставини, суд приходить до переконання, що позивач мала право на оформлення спадкового майна після смерті свого батька. Суд погоджується з доводами позивача та вважає поважними наведені нею причини пропуску строку подачі заяви для прийняття спадщини, оскільки судовим розглядом підтверджено смерть спадкодавця на тимчасово окупованій території України, встановлення карантину на території України у зв`язку з поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої корона вірусом SARS-CoV-2, а також запровадження воєнного стану в Україні, що на думку суду могло перешкодити спадкоємцю вчасно звернутись з заявою про прийняття спадщини. На момент ухвалення рішення в суду відсутня інформація про наявність інших спадкоємців до майна померлого [PERSON] . Ухвалюючи рішення у справі у відповідності до статті 141 ЦПК України суд повинен вирішити питання судових витрат. Оскільки сторона позивача просить суд не стягувати з відповідача судових витрат, а тому при ухваленні рішення суд не вирішує питань про стягнення з відповідача судових витрат.

Outcome: approved