Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-13 00:00:00

У липні 2022 року позивач звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Державного підприємства "СЕТАМ", в якому з урахуванням заяви про зміну предмету позову просив стягнути з відповідача на його користь безпідставно отримані кошти в розмірі 18 160,00 грн., інфляційні втрати у розмірі 9 119,64 грн. та 3% річних в розмірах 1626,49 грн.. Позов обґрунтовує тим, що в листопаді 2019 ДП «Сетам» було проведено електронні торги на яких було реалізовано колісний транспортний засіб «Renault MAGNUM AE 430 11900» 1997 року випуску, реєстраційний номер [NUMBER] номер шасі [NUMBER] та колісний транспортний засіб «BSL STC-1M», 1993 року випуску, реєстраційний номер [NUMBER] , номер шасі [NUMBER] . Зазначає, що позивач являється переможцем цих торгів, що підтверджується відповідними протоколами. 20.12.2019 між позивачем та Національним агентством України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів було підписано відповідні договори купівлі-продажу активів №25 та №26 щодо вказаного майна. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 19.06.2020 у справі № 757/855/20-к скасовано арешт накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 23.08.2018 в межах кримінального провадження № 42016101100000224 від 19.07.2016 на колісний транспортний засіб «Renault MAGNUM AE 430 11900» 1997 року випуску, реєстраційний номер [NUMBER] номер шасі [NUMBER] та колісний транспортний засіб «BSL STC-1M», 1993 року випуску, реєстраційний номер [NUMBER] , номер шасі [NUMBER] . 16.07.2020 позивачем на адресу СУ ГУ НП у м. Києві направлено лист з додатками у вигляді усіх наявних у позивача документів щодо придбання ТЗ та зняття з них арешту з проханням вчинити необхідні дії для вилучення ТЗ з бази угону та зняття з них арешт. Вказує, що вказаний арешт був знятий лише 02.09.2020. Зазначає, що 13.09.2020 після вилучення усіх обтяжень на придбані транспортні засоби у відповідних реєстрах МВС та РСЦ позивач забрав придбане ним майно за протоколами № 451007 та № 448002. При цьому, працівниками філії ДП «Сетам» в Одеській області позивача було змушено сплатити на користь ДП «СЕТАМ» кошти за зберігання майна в сумі 18 160,00 грн., без сплати яких ДП «СЕТАМ» відмовилось віддавати придбане позивачем майно, які були сплачені позивачем. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.07.2022 позовна заява надійшла в провадження судді Сіромашенко Н.В.. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 29.07.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи постановлено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Судом було запропоновано відповідачам скористатися правом на подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали суду. Позивач у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просив їх задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, причину няевки до суду не повідомив. Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно протоколу №448002 проведення електронних торгів від 25.11.2019 о 09.00 год. відбулись торги з продажу лоту №386770 , колісного транспортного засобу «Renault MAGNUM AE 430 11900» 1997 року випуску, реєстраційний номер [NUMBER] номер шасі [NUMBER] . Згідно протоколу №451007 проведення електронних торгів від 25.11.2019 о 09.00 год. відбулись торги з продажу лоту №386775, колісного транспортного засобу «BSL STC-1M», 1993 року випуску, реєстраційний номер [NUMBER] , номер шасі [NUMBER] . З тексту протоколів проведення торгів вбачається, що переможцем торгів визнано учасника № 13 [PERSON] , оскільки попередній переможець торгів не сплатив суму коштів за придбане майно. 20.12.2020 між позивачем [PERSON] та Національним агентством України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів було підписано відповідні договори купівлі-продажу активів №25 та №26 щодо вказаного майна. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 19.06.2020 у справі № 757/855/20-к скасовано арешт накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 23.08.2018 в межах кримінального провадження № 42016101100000224 від 19.07.2016 на колісний транспортний засіб «Renault MAGNUM AE 430 11900» 1997 року випуску, реєстраційний номер [NUMBER] номер шасі [NUMBER] та колісний транспортний засіб «BSL STC-1M», 1993 року випуску, реєстраційний номер [NUMBER] , номер шасі [NUMBER] . 16.07.2020 позивачем на адресу СУ ГУ НП у м. Києві направлено лист з додатками у вигляді усіх наявних у позивача документів щодо придбання ТЗ та зняття з них арешту з проханням вчинити необхідні дії для вилучення ТЗ з бази угону та зняття з них арешт. Листом РСЦ ГСЦ МВС в Київській області від 02.09.2020 № 31/10-С-56 повідомлено [PERSON] про те, що відповідно до ухвали Печерського районного суду м. Києва від 19.06.2020 у справі № 757/855/20-к відносно транспортних засобів «Renault MAGNUM AE 430 11900» реєстраційний номер [NUMBER] та «BSL STC-1M», реєстраційний номер [NUMBER] , що зареєстрований за [PERSON] , в Єдиному державному реєстрі ТЗ МВС внесено інформацію, щодо припинення арешту. Вказує, що вказаний арешт був знятий лише 02.09.2020. Зазначає, що 13.09.2020 після вилучення усіх обтяжень на придбані транспортні засоби у відповідних реєстрах МВС та РСЦ позивач забрав придбане ним майно за протоколами № 451007 та № 448002. При цьому, працівниками філії ДП «Сетам» в Одеській області позивача було змушено сплатити на користь ДП «СЕТАМ» кошти за зберігання майна в сумі 18 160,00 грн., без сплати яких ДП «СЕТАМ» відмовилось віддавати придбане позивачем майно, які були сплачені позивачем. 13.09.2020 позивач сплатив на користь ДП «СЕТАМ» кошти за зберігання майна в сумі 18 160,00 грн., що підтверджується квитанцією № 62076121 від 13.09.2020 та квитанцією № 62075627 від 13.09.2020. 28.12.2021 позивач звернувся до ДП «СЕТАМ» з заявою про повернення йому коштів сплачених за зберігання майна, оскільки з об`єктивних причин він не мав можливості забрати придбане майно раніше вересня 2020, через тривалу процедуру по зняттю з майна обтяжень у вигляді арештів. Листом від 19.01.2021 ДП «СЕТАМ» повідомило позивача, що здійснення оплати наданих ДП «СЕТАМ» послуг по зберіганню транспортних засобів є правомірною, тому підстави для повернення коштів відсутні. Відповідно до п. 2 ст. 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Статтею 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Зазначені норми визначають об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи. Таким чином, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи до суду за захистом цього права із застосуванням відповідного способу захисту. Особа, права якої порушено, може скористатися способом захисту свого права, який має відповідати встановленим законом і крім того, забезпечувати ефективний захист порушеного права. Статтею 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Одним з основних фундаментальних елементів цього принципу є юридична визначеність (legal certainty). Юридичні норми мають бути чіткими, ясними і недвозначними, оскільки інше не може забезпечити їх однакове застосування. За приписами ст. 1212 ЦК України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи. Тобто, у випадку, коли поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, ст. 1212 ЦК України може бути застосована тільки після того, як така правова підстава у встановленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або була відсутня взагалі. Конструкція статті 1212 ЦК України, як і загалом норм глави 83 цього Кодексу, свідчить про необхідність установлення так званої «абсолютної» безпідставності набуття (збереження): як в момент його набуття (збереження), так і на час розгляду спору. Характерною особливістю кондикційних зобов`язань є те, що підстави їх виникнення мають широкий спектр: зобов`язання можуть виникати як із дій, так і з подій, причому з дій як сторін зобов`язання, так і третіх осіб, із дій як запланованих, так і випадкових, як правомірних, так і неправомірних. При цьому, у кондикційному зобов`язанні не має правового значення чи вибуло майно, з володіння власника за його волею чи всупереч його волі, чи є набувач добросовісним чи недобросовісним. Кондикційне зобов`язання виникає за наявності таких умов: 1) набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); 2) набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала. Вказану правову позицію висловлено Верховним Судом у постанові від 08.01.2019 у справі № 916/2927/17 та від 14.01.2019 у справі № 912/1188/17. Ознаки, характерні для кондикції, свідчать про те, що пред`явлення кондикційної вимоги можна визнати належним самостійним способом захисту порушеного права власності, якщо: 1) річ є такою, що визначена родовими ознаками, в тому числі грошовими коштами; 2) потерпілий домагається повернення йому речі, визначеної родовими ознаками (грошових коштів) від тієї особи (набувача), з якою він не пов`язаний договірними правовідносинами щодо речі. Таким чином, права особи, яка вважає себе власником майна, підлягають захисту шляхом задоволення позову до володільця, з використанням правового механізму, установленого статтею 1212 ЦК України, у разі наявності правових відносин речово-правового характеру безпосередньо між власником та володільцем майна. За встановленими обставинами справи, позивач [PERSON] , як переможець торгів сплатив кошти за зберігання майна ДП «СЕТАМ» в розмірі 18 160,00 грн., оскільки з об`єктивних причин він не мав можливості забрати придбане майно раніше вересня 2020, через тривалу процедуру по зняттю з майна обтяжень у вигляді арештів. З урахуванням вищезазначеного, суд прийшов до висновку, що вимоги позивача в частині стягнення на його користь безпідставно отриманих коштів ДП «Сетам» за зберігання майна у розмірі 18 160,00 грн. є обґрунтованою та підлягає до задоволення. Згідно ст. 526 ЦК України зазначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то вона підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно ст. 610 ЦК України невиконання зобов`язання є порушенням зобов`язання. Згідно ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Згідно ч. 1 ст. 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, від зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до ст. 625 цього Кодексу. Згідно ст. 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. З розрахунку заборгованості наданого [PERSON] та перевіреного судом вбачається, що заборгованість відповідача, з урахуванням 3% річних та інфляційних втрат становить 28 906,13 грн та складається з основної суми заборгованості у розмірі 18 160,00 грн, інфляційних втрат за період з 14.09.2020 по 08.09.2023 у розмірі 9119,64 грн та 3% річних за період з 14.09.2020 року по 08.09.2023 року в сумі 1626,49 грн. Таким чином, на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилається позивач, як на підставу своїх вимог, підтверджених поданими доказами, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню. Оскільки позовні вимоги задоволено, в порядку ст. 141 ЦПК України на користь позивача підлягає до стягнення з ДП «СЕТАМ» витрати зі сплати судового збору в розмірі 992 грн.40 коп.

Outcome: approved