Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-22 00:00:00

У вересні 2023 року позивач [PERSON] звернуся до суду з позовом до відповідача АТ «Державний ощадний банк» в особі філії - Головне управління по м.Києву та Київській області про зобов`язання вчинити певні дії, у якому просив: Визнати дії АТ «Державний ощадний банк» в особі філії - Головне управління по м.Києву та Київській області АТ «Державний ощадний банк України» протиправними та такими, що призвели до порушення прав [PERSON] , як споживача банківських послуг. Визначити нечинними трансакції від 22.06.2023 року, а саме переказ коштів через UKR KYIV MOBILE BANKING 57261830010001 в сумі - 300 грн, з комісією - 8 грн на загальну суму 308 грн з пенсійної картки № [NUMBER] з відкритим рахунком № [NUMBER] та транзакцій по кредитній картці № [NUMBER] з відкритим рахунком № [NUMBER] , а саме переказ через UKR KYIV MOBILE BANKING 61664230010001, грошових коштів на суму 29000, комісією 295 грн, на загальну суму 29295 грн і переказ через UKR KYIV MOBILE BANKING 61664330010001 грошових коштів на суму 20500 грн, з комісією 210 грн, на загальну суму 20710 грн Зобов`язати АТ «Державний ощадний банк» в особі філії - Головне управління по м.Києву та Київські області АТ «Державний ощадний банк України» зарахувати [PERSON] грошові кошти на загальну суму 308 грн, шляхом відновлення їх на пенсійній картці № [NUMBER] з відкритим рахунком № [NUMBER] та на загальну суму 50005 грн, шляхом відновлення їх на кредитній картці № [NUMBER] з відкритим рахунком № [NUMBER] Зобов`язати АТ «Державний ощадний банк України» скасувати нараховані [PERSON] проценти, пеню та інші штрафні санкції за користування використаним кредитним лімітом, що утворилися внаслідок проведення операції (трансакції) 22.06.2023 року. Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач послався на те, що між ним та АТ «Ощадбанк» в особі філії - Головного управління по м.Києва та Київській області АТ «Ощадбанк» було підписано заяву про встановлення кредитної лінії кредиту на рахунок № [NUMBER] з максимальним розміром кредиту 250000 грн, фіксованою процентною ставкою по кредиту- 38 відсотків річних, процентною ставкою за користування коштами - 0,001 процентів річних, розмір комісійної винагороди за зняття готівкою коштів - 2,99 відсотків від суми таких коштів зі строком кредитування до закінчення строку дії платіжної карти [NUMBER]. Крім того, в 2015 році позивач відкрив у АТ «Ощадбанк» рахунок № [NUMBER] для отримання пенсійних виплат на картку № [NUMBER] . 22.06.2023 року близько 13 години 53 хвилин на телефон позивача [NUMBER] надійшов телефонний виклик з номера [NUMBER] , на який він відповів. Особа, яка телефонувала представилась співробітником служби безпеки АТ «Ощадбанк» та зазначила повну інформацію про позивача, інформацію по кредитному та пенсійному рахунках. Крім того, особа яка телефонувала зазначила про останні розрахунки в магазинах. А тому у позивача не будо жодних сумнівів щодо того, що телефонує саме представник АТ «Ощадбанк», а також особа повідомила, що необхідно звірити дані по карткам. Позивачу на мобільний телефон надійшло смс-повідомлення від АТ «Ощадбанк» з зазначенням цифр, які позивач повідомив. Після цього одразу з пенсійної картки № [NUMBER] було знято 300 грн, комісія 8 грн, а з кредитної картки № [NUMBER] - 49500 грн., комісія 505 грн. 22.06.2023 р. близько 13 години 53 хвилин з картки позивача несанкціоновано невідомими особами було знято значну суму пенсійних коштів, а саме: 308 грн. та кредитних коштів, а саме: 50005 грн. Як вбачається з виписки по картковому рахунку № [NUMBER] несанкціоноване зняття коштів 21.09.2023 р. (з одночасним зняттям комісії) відбулось наступними платіжними операціями: - 13:52 - переказ коштів з рахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING 6166423001001 у сумі 29000,00 грн. Комісія за отримання готівки за рахунок кредитних коштів у сумі 295,00 - 13:53 - переказ коштів з рахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING 61664330010001 у сумі 20500,00 грн. Комісія за отримання готівки за рахунок кредитних коштів у сумі 210,00. Як вбачається з виписки по картковому рахунку № [NUMBER] несанкціоноване зняття коштів 21.09.2023 р. (з одночасним зняттям комісії) відбулось наступними платіжними операціями: - 13:53 - переказ коштів з рахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING 5726183001001 у сумі 300,00 грн. Комісія за отримання готівки за рахунок кредитних коштів у сумі 8,00. 01.07.2023 р. позивач звернувся до Дарницького управління юстиції Головного управління Національної поліції у м.Києва з заявою про вчинення шахрайських дій, про що було внесено відомості до ЄРДР за №12023100020002548 за ознаками кримінального порушення за ч.3 ст. 190КК України. 11.08.2023 р. позивач звернувся з заявою до філії Головного управління у м.Києві та Київській області АТ «Ощадбанк» про повернення незаконно перерахованих грошових коштів з карткових рахунків позивача. На що Головне управління у м.Києві та Київській області АТ «Ощадбанк» відповіло, повідомило , що співробітники банки не надсилають смс-повідомлення. Крім того, жодного реагування на повідомлення про факт вчинення шахрайських дій від відповідача не надійшло. Позивач зазначає, що не ініціював платіжні операції 22.06.2024 р. у період з 13:52 по 13:53 год. внаслідок яких з його рахунку несанкціоновано невідомими особами було суму кредитних коштів, а саме: 50005,00 грн та пенсійних коштів , а саме: 303,00 грн; не повідомляв нікому коди доступу, які надходили в смс-повідомленнях; не допустив використання картки будь-якою іншою особою; зберігав у таємниці ПІН-коди, паролі та іншу інформацію чітко дотримуючись інструкцій банку тобто не вчинив жодних дій чи бездіяльності ,які б могли сприяти втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; при виявленні несанкціонованого зняття коштів негайно повідомив про це відповідача - негайно зв`язався «гарячою лінією» з Ощадбанком та вимагав заблокувати картки; негайно звернувся до Національної поліції із заявою про вчинення кримінального правопорушення й досудове розслідування за фактом шахрайських дій з його банківськими рахунками в АТ «Державний ощадний банк України» триває; з метою досудового вирішення спору неодноразово звертався до відповідача із заявами про відновлення балансу на його рахунках, який був до вчинення з ними шахрайських дій, а також про зупинення нарахування відсотків та пені за користування кредитними коштами, якими він насправді не користувався, однак відповідач жодних дій для відновлення його законних прав не вжив. Ухвалою суду від 02 жовтня 2023 року прийнято позовну заяву та відкрито провадження у цивільній справі № 755/43302/23-ц за правилами позовного (спрощеного) провадження з повідомленням учасників справи та призначено судове засідання на 24 жовтня 2023 року. Ухвалою суду від 02 жовтня 2023 року у задоволенні позову про забезпечення позову відмовлено у повному обсязі. Повідомленням суду від 03 жовтня 2023 року учасників справи повідомлено про розгляд справи за правилами позовного (спрощеного) провадження з повідомленням сторін. 13 грудня 2023 року від представника відповідача надійшло клопотання про витребування доказів у ТОВ «Київстар». 27 грудня 2023 року на адресу суду надійшли пояснення представника відповідача, відповідно до яких фактичні обставини справи та наявні докази свідчать про те, що дії позивача сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою. Спілкуючись у телефонному режимі з третіми особами, позивач не поставив під сумнів наявність конфіденційної інформації у начебто працівників АТ «Ощадбанку» щодо його фінансового номеру телефону, а навпаки продовжував телефонну розмову, повідомляв останні 4 цифр його банківської карти та слідував інструкціям які надавали шахраї. З врахуванням зазначеного, доводи позивача вважає необґрунтованими, оскільки позивачем не надано доказів, які б свідчили, що саме з вини відповідача або його неправомірних дій було знято кошти з банківської картки позивача, а твердження позивача, що це не він перераховував кошти, а інша особа шляхом таємного викрадення, не підтверджені доказами, а тому з урахуванням викладеного просив визнати поважними причини пропущення процесуального строку для подання відзиву, продовжити його та відмовити в задоволенні позову у повному обсязі. У судовому засіданні позивач та представник позивача підтримали позов в повному обсязі та просили його задовольнити. Представник відповідача заперечив проти позову, просив суд відмовити в його задоволенні. Заслухавши пояснення сторін та дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються відповідно до норм матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, суд встановив такі обставини та дійшов до таких висновків. Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, свобод чи інтересів фізичних осіб , прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Частина 3 ст. 12 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є клієнтом АТ «Державний ощадний банк України» відповідно до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) згідно заяви про приєднання № 2315194 від 12.05.2015 року на підставі чого йому відкрито поточний рахунок № [NUMBER] в гривні України, на умовах тарифного пакету «Соціальний», із відповідними тарифами за користування платіжною карткою. 01.07.2020 року позивачем було підписано заяву про встановлення кредитної лінії кредиту на рахунок № [NUMBER] з максимальним розміром кредиту 250000 грн, фіксованою процентною ставкою по кредиту- 38 відсотків річних, процентною ставкою за користування коштами - 0,001 процентів річних, розмір комісійної винагороди за зняття готівкою коштів - 2,99 відсотків від суми таких коштів зі строком кредитування до закінчення строку дії платіжної карти № [NUMBER] . Крім того, в 2015 році позивач відкрив у АТ «Ощадбанк» рахунок № [NUMBER] для отримання пенсійних виплат на картку № [NUMBER] . Відповідно до ч. 1 ст. 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Судом встановлено, що22 червня 2022 року приблизно о 13:52 годин на телефон позивача [NUMBER] надійшов телефонний виклик з номера [NUMBER] , на який він відповів. Особа, яка телефонувала назвалася співробітником АТ «Ощадбанк» та повідомила повне ім`я позивача, інформацію по кредитному та пенсійному рахунках, останні розрахунки позивача за три місяці. Після чого особа, яка телефонувала сказала, що для того, щоб звірити данні, необхідно назвати цифри з смс-повідомлення. Номер кредитної картки «Ощадбанка» позивача [NUMBER], номер пенсійної картки позивач [NUMBER] . 22.06.2023 р. у період з 13:52 по 15:53 год. з картки позивача несанкціоновано невідомими особами було знято значну суму кредитних коштів, а саме: 50005,00 грн, а з пенсійного рахунку 308,00 грн. Як вбачається з виписки по картковому рахунку № [NUMBER] несанкціоноване зняття коштів 22.06.2023 р. (з одночасним зняттям комісії) відбулось наступними платіжними операціями: - 13:52 - переказ коштів з рахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING 6166423001001 у сумі 29000,00 грн. Комісія за отримання готівки за рахунок кредитних коштів у сумі 295,00 - 13:53 - переказ коштів з рахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING 61664330010001 у сумі 20500,00 грн. Комісія за отримання готівки за рахунок кредитних коштів у сумі 210,00. Як вбачається з виписки по картковому рахунку № [NUMBER] несанкціоноване зняття коштів 22.06.2023 р. (з одночасним зняттям комісії) відбулось наступними платіжними операціями: - 13:53 - переказ коштів з рахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING 5726183001001 у сумі 300,00 грн. Комісія за отримання готівки за рахунок кредитних коштів у сумі 8,00. Позивач одразузу після списання грошових коштів зателефонував до АТ «Ощадбанк» та заблокував картки. 01.07.2023 р. позивач звернувся до Дарницького управління юстиції Головного управління Національної поліції у м.Києва з заявою про вчинення шахрайських дій, про що було внесено відомості до ЄРДР за №12023100020002548 за ознаками кримінального порушення за ч.3 ст. 190КК України. 11.08.2023 р. позивач звернувся з заявою до філії Головного управління у м.Києві та Київській області АТ «Ощадбанк» про повернення незаконно перерахованих грошових коштів з карткових рахунків позивача. На що Головне управління у м.Києві та Київській області АТ «Ощадбанк» відповіло, що співробітники банки не надсилають смс-повідомлення. Крім того, жодного реагування на повідомлення про факт вчинення шахрайських дій від відповідача не надійшло. Згідно з п. 10.1. Розділу IX Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, клієнт зобов`язаний забезпечив гарантувати неможливість отримання третіми особами інформації про Логін, Пароль, Картковий пароль, а також ПІН, CVV2\, строк дії, номер Картки тощо. Ризик відповідальність за несанкціоноване використання Логіна, Пароля, Карткового пароля несе виключно Клієнт. Клієнт несе ризик та негативні наслідки передачі ним третій особі мобільного телефону (відповідної SIM-карти), номер якого визначений в Заяві про приєднання до Договору комплексного обслуговування фізичних осіб або повідомлений Банку в іншому встановленому Договором порядку як Номер мобільного телефону Клієнта, їх втрат незаконного заволодіння ними, а також ризик технічного перехоплення інформації, направленої на Номер мобільного телефону Клієнта. Клієнт усвідомлює та приймає на себе усі ризики щодо можливості авторизації сторонньою особою у Мобільних додатках Google Pay або в інших подібних додатках за допомогою технології Біометрії, в тому числі якщо у Мобільному пристрої збережені Відбитки пальця(-ів) сторонньої особи. Будь-яку особу, що використала Біометрію як засіб ідентифікації клієнта для доступу до Системи ДБО (у тому числі технології Touch ID, Face ID), Банк безумовно вважає Клієнтом і не несе відповідальності за дії такої особи, навіть якщо такі дії будуть оскаржуватися. Відповідно до матеріалів справи позивач у позовній заяві, повідомленні про факт вчинення шахрайських дій зазначає, що невідома особа назвала останні чотири цифри його картки, а він не оголошуючи цих цифр під твердив, що названі цифри є такими, як назвала особа. Отже, суд погоджується, що позивач не порушував правил користування картковим рахунком, доказів на спростування даної обставини суду відповідачем не надано. Крім того, відповідно до п. 10.1.15 Розділу IX Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб у разі втрати або крадіжки Карти або у випадку їх компрометації клієнт зобов`язаний повідомити про це Банк, зателефонувавши до Контакт-центру, та надати інформацію згідно з інструкцією оператора Контакт-центру, що відповідно до позовної заяви, позивачем, після надходження смс про перекази коштів, було здійснено негайно. Відповідачем дана обставина також не спростовувалась. Згідно з ч. 3 ст. 1068 ЦК України банк зобов`язаний за розпорядженням клієнта видати або перерахувати з його рахунку грошові кошти в день надходження до банку відповідної платіжної інструкції, якщо інший строк не передбачений договором банківського рахунку або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1071 ЦК України банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження. Згідно з ч. 1 ст. 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. У постанові Верховного Суду від 16серпня2023 року у справі № 176/1445/22 (провадження № 61-8249св23), зроблено висновок, що: «саме банк має доводити, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; у разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів; сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; за відсутності належних та допустимих доказів сумніви та припущення мають тлумачитися переважно на користь споживача, який зазвичай є «слабкою» стороною у таких цивільних відносинах, правові відносини споживача з банком фактично не є рівними;». Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постанові від 13.05.2015 року у справі № 6-71цс15: «...не встановивши обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, відсутні підстави для цивільно-правової відповідальності позичальника». У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 14 лютого 2018 року в справі № 127/23496/15-ц (провадження № 61-3239св18) зазначено, що: «встановивши, що позивачем не доведено вчинення відповідачем дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою, а відповідач, виявивши безпідставне списання коштів, невідкладно повідомила позивача про цей факт, врахувавши наявність кримінального провадження, в межах якого встановлюється особа, яка протиправно заволоділа грошовими коштами, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог». Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 23 січня 2018 року у справі № 202/10128/14-ц (провадження № 61-1856св17), від 13 вересня 2019 року у справі № 501/4443/14-ц (провадження № 61-10469св18), від 02 жовтня 2019 року у справі № 182/3171/16 (провадження № 61-24548св18), від 23 січня 2020 року у справі № 179/1688/17 (провадження № 61-12707св19) та від 06 вересня 2023 року у справі № 686/30030/21 (провадження № 64/5111св23). Крім того, згідно з положеннями частини другої статті 614 ЦК України передбачено, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. А отже, саме банк має довести відсутність своєї вини, а не перекладати це на клієнта банку, споживача послуг. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідачем не надано належних, допустимих та достатніх доказів факту та обставин, які безспірно доводять, що позивач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за допомогою банкової системи. Натомість позивач вчинив всі необхідні дії, які входять в коло обов`язків клієнта банку при виникненні ситуації з безпідставно списаними коштами з її рахунку, а саме негайно зателефонував на гарячу лінію «Ощадбанку» та повідомив про несанкціоновані дії з його карткою, надав вимогу про блокування рахунку та надав всю відому йому інформацію про те, що трапилося. У зв`язку з цим і відсутні підстави для покладення цивільно-правової відповідальності на позивача. Отже, з урахуванням викладеного, позов підлягає задоволенню в повному обсязі. Відповідно до ст. 141 ЦПК України та положень Закону України «Про судовий збір» судовий збір за чотири вимоги немайнового характеру (зобов`язати зарахувати на рахунок позивача безпідставно списані кошти, зобов`язати відновити кошти кредитного ліміту на картковому рахунку, зобов`язати припинити нарахування позивачу процентів, пені та інших штрафних санкцій за користування використаним кредитним лімітом та зобов`язати скасувати нараховані позивачу проценти, пеню та інші штрафні санкції за користування використаним кредитним лімітом) у розмірі 1073 грн. 60 коп. з кожну вимогу немайнового характеру, що разом становить 4 294 грн. 40 коп. підлягає стягненню з відповідача на користь держави. На підставі викладеного та

Outcome: approved