Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-12 00:00:00

Представник позивача ТОВ «Цикл Фінанс» звернувся до суду з позовом в якому просить суд стягнути заборгованість за кредитним договором з [PERSON] , мотивуючи вимоги тим, що відповідач звернулася до АТ «ОТП Банк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву-анкету №0214/980/011643515/1 від 23.07.2018, у відповідності до якої надано банком доступ до кредитних коштів із нарахуванням процентів у розмірі 0,01 %річних у пільговий період та 36% річних після пільгового періоду, які відповідач використовував на загальну суму 20 735,41 грн. без урахування відсотків за користування коштами. 20.07.2022 між АТ «ОТП Банк» та ТОВ «Цикл Фінанс» було укладено договір факторингу №20/07/2022, відповідно до умов якого ТОВ «Цикл Фінанс» набуло права нового кредитора до відповідача за анкетою-заявою. Банк виконав свої зобов`язання за договором у повному обсязі, надавши відповідачу кредит шляхом відкриття карткового рахунку із встановленим кредитним лімітом.Відповідач належним чином не виконує взяті на себе зобов`язання, внаслідок чого утворилась заборгованість у розмірі 34 534,67 грн., яка складається із заборгованості за тілом кредиту - 19163,75 грн., заборгованості за простроченими відсотками - 10149,24 грн., збитків від інфляції - 1513,67 грн., 3% річних у розмірі 3708,01 грн. Вказану суму, а також витрати по сплаті судового збору та витрати на професійну правничу допомогу, ТОВ «Цикл Фінанс» просить стягнути з відповідача на свою користь. Ухвалою Межівського районного суду Дніпропетровської області від 20.06.2023 вказану цивільну справу було передано Красногвардійському районному суду м. Дніпропетровська за підсудністю, відповідно до вимог ст. 27 ЦПК України, за місцем реєстрації відповідача (а.с.56). Ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 17.07.2023 прийнято позовну заяву та відкрито провадження (а.с. 63). Представник відповідача Романцов М.В. надав суду відзив на позовну заяву, у якому просив відмовити у задоволені позову, у зв`язку з необґрунтованістю позовних вимог та спливом строків позовної давності за кредитним договором. В обґрунтуваннях відзиву зазначив, що підписуючи заяву-анкету відповідач уклав з АТ «ОТП Банк» саме договір про надання банківських послуг, а не кредитний договір. Тому звертаючись до суду з позовом про стягнення заборгованості, позивач не надав належних, достовірних доказів укладення АТ «ОТП Банк» та відповідачем кредитного договору та його невиконання, на підставі якої нарахована заявлена заборгованість. Крім того, представник відповідача зазначає, що останніми датами використання кредитних коштів та їх надходження на рахунок від відповідача є 22.07.2019 та 08.07.2019, то погашення чергового платежу мало відбутися в серпні 2019. Тому вважає, що строк позовної давності сплинув 31.08.2022. 24.11.2023 представник позивача адвокат Дорошенко А.А. надала суду відповідь на відзив, зазначив, що відповідач укладаючи дану заяву в повнім мірі була ознайомлена з всіма умовами та правилами даної угоди, отримала та використовувала надані для неї кошти, що підтверджується наданими розрахунками, щодо строку позовної давності,зазначив, що останній платіж відповідачем було здійснено 08.07.2019, а тому строк позовної давності спливає 08.07.2022, однак строк позовної давності визначений ст. 257 ЦК України на період дії на території України карантину переривається і буде нараховуватися з моменту закінчення на території України карантину, а саме з 01.07.2023. Карантин на території України було введено 12.03.2020, а тому строк позовної давності переривається в допустимих законодавством межах та не вважається пропущеним.Просив позов задовольнити у повному обсязі. Представник позивача у судове засідання не з`явився, надав суду заяву, якою просив розглядати справу за його відсутності, просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі(а.с. 161). Відповідач в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи буланеодноразово повідомлена у встановленому законом порядку, а саме направленням на адресу проживання судових повісток, представник який діє в її інтересах надав суду клопотання про розгляд справи у його відсутність (а.с.156). Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних обставин. Судом встановлено, що 23.07.2018 між АТ «ОТП Банк» та [PERSON] було укладено договір про видачу і обслуговування міжнародних кредитних пластикових карток, шляхом підписання заяви-анкети про надання банківських послуг №0214/980/011643515/1. Згідно з умовами вказаного договору банк взяв на себе зобов`язання з відкриття карткового рахунку, надання картки держателю, а також виконання розрахункового обслуговування платіжних операцій, здійснених з використанням картки. Також на картковий рахунок відкритий за заявою [PERSON] було встановлено кредитний ліміт, порядок користування яким визначено Правилами користування карткою. Також визначено процентну ставку на рівні 0,01 % річних у пільговий період та 36% річних після пільгового періоду(а.с. 5). Положеннями заяви визначено, що анкета-заява є невід`ємною частиноюДоговору про банківський вклад, Договору про відкриття та обслуговування банківського рахунку для фізичних осіб, Правил користування рахунками АТ «ОТП Банк», Тарифів банку, які розміщенні на Офіційному сайті Банку (а.с. 5 на зворотному аркуші). Згідно наданої розписки вбачається, що між АТ «ОТП Банк» та [PERSON] був підписаний кредитний договір, за яким було надано картку, яка імітована на ім`я відповідача терміном дії до 01/21. Крім того зазначено, що з правилами користування карткою та діючими тарифами АТ «ОТП Банк» [PERSON] ознайомлена, що підтверджується її власним підписом (а.с.35). Згідно з випискою по особовому рахунку вбачається, що відповідач здійснювала часткове погашення заборгованості за кредитним договором№0214/980/011643515/1 від 23.07.2018 (а.с.92-120). Як вбачається із матеріалів справи, 20.07.2022 між АТ ОТП Банк та ТОВ «Цикл Фінанс» укладено Договір факторингу №20/07/2022, за яким право вимоги за кредитними договорами перейшло до ТОВ Цикл Фінанс, зокрема й за договором заявою-анкетою про надання банківських послуг АТ "ОТП Банк" №0214/980/011643515/1 від 23.07.2018,укладеною міжАТ «ОТПБанк» та відповідачем, що також підтверджується реєстром боржників№ 2(а.с.36-43). Також позивачем до матеріалів прави було долучено розрахунок заборгованості за договором №0214/980/011643515/1 від 23.07.2018 року з якого вбачається, що відповідач починаючи з 11.03.2019по 22.07.2019 користувалася кредитною карткою, знімала готівку оплачувала покупки та погашала заборгованість, в подальшому відповідачем було припинено виконання умов договору, а саме сплачувати тіло кредиту та визначені відсотки, що призвело до виникнення відображеної позивачем у розрахунку заборгованості(а.с.92-120). З наданого банком розрахунку заборгованості за договором вбачається, що станом на 19.06.2023 відповідач має заборгованість у розмірі 34534,67 грн., яка складається із заборгованості за тілом кредиту - 19163,75 грн., заборгованості за простроченими відсотками - 10149,24 грн. Новий кредитор нарахував в порядку ст. 625 ЦК України: 3% річних у сумі 3708,01 грн., збитки від інфляції у сумі 1513,67 грн. Відповідно до положень ч.ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). У відповідності з ч. 2 ст. 639 ЦК України якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Згідно з ч.1 ст. 1046 ЦК України договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Частиною 1 ст. 638 ЦК України передбачено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. Згідно ч. 1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Особливістю договору приєднання є те, що позичальник приймає й погоджується із запропонованими кредитором умовами без права вносити свої пропозиції щодо цих умов. Статтею 1077ЦК Українивизначено,що задоговором факторингу(фінансуванняпід відступленняправа грошовоївимоги)одна сторона(фактор)передає абозобов`язуєтьсяпередати грошовікошти врозпорядження другоїсторони (клієнта)за плату(убудь-якийпередбачений договоромспосіб),а клієнтвідступає абозобов`язуєтьсявідступити факторовісвоє правогрошової вимогидо третьоїособи (боржника).Клієнт можевідступити факторовісвою грошовувимогу доборжника з метою забезпечення виконання зобов`язання клієнта перед фактором. Зобов`язання фактора за договором факторингу може передбачати надання клієнтові послуг,пов`язаних із грошовою вимогою,право якої він відступає. Відповідно до ч. 1 ст. 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок, зокрема, передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги), а згідно зі ст. 514 цього Кодексу до нового кредитора переходять права первісного кредитора в зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до вимог ст. 516 ЦК України заміна кредитора у зобов`язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо боржник не був письмово повідомлений про заміну кредитора у зобов`язанні, новий кредитор несе ризик настання несприятливих для нього наслідків. У цьому разі виконання боржником свого обов`язку первісному кредиторові є належним виконанням. Зі змісту даної анкети вбачається, що відповідач ознайомлена зі всіма умовам надання банківських послуг, правилами , тарифами, в тому числі із положеннями договорів та усіх додатків до них, невід`ємною частиною яких є вказана заява - анкета про надання банківських послуг АТ «ОТП Банк», тому твердження представника відповідача з приводу відсутності наміру відповідача укладати кредитний договір , а також те що остання не була ознайомлена з умовами укладеної угоди, спростовується наданими матеріалами справи з яких вбачається, що станом на 22.07.2019 відповідач активно користувалася кредитними коштами в своїх цілях, тобто на умови з якими її було ознайомлено остання погодилася, але відмовилася виконувати свою частину зобов`язань. Таким чином, судом встановлено, що під час укладення анкети-заяви, відповідачу було відомо всі істотні умови договору, які виникли між нею та банком, а тому суд вважає, що розмір заборгованості за тілом кредиту у розмірі 19163,75 грн. та заборгованість за простроченими відсотками - 10149,24 грн.підлягають стягненню у повному обсязі. Згідно з ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст.610ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Як передбачено частиною 1 статті 1050 Цивільного кодексу України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Згідно з положеннями частини 2 статті 625 Цивільного кодексу України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Враховуючи, що відповідач користувалася наданими кредитними коштами, не виконуючи зобов`язань за кредитними договорами щодо своєчасного їх повернення та сплати відсотків, чим прострочила виконання грошового зобов`язання, суд вважає, що позовні вимоги в частині стягнення збитків від інфляції у розмірі 1513,67 грн. та 3% річних у розмірі 3708,01 грн. підлягають стягненню в повному обсязі. Що стосується вимог представника відповідача, стосовно застосування наслідків строків позовної давності, суд зазначає наступне. Відповідно до ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Цивільним кодексом України визначено два види строків позовної давності: а) загальний; б) спеціальні. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст. 257 ЦК України). Загальні строки позовної давності є абстрактними, поширюються на всі цивільні правовідносини, за винятком тих, щодо яких законом встановлений інший строк або які взагалі виведені з-під дії строків позовної давності. Нарахування інфляційних втрат та 3% річних на суму боргу входять до складу грошового зобов`язання та є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання як спосіб захисту грошового інтересу і полягає у відшкодуванні грошових втрат кредитора від знецінення грошових коштів у наслідок інфляції та отримані компенсації за неналежне виконання зобов`язань (постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.06.2019 № 703/2718/16, від 19.06.2019 № 646/14523/15). До цих нарахувань застосовується загальний строк позовної давності (постанова Великої Палати Верховного Суду від 08.11.2019 № 127/15672/16). Як вбачається з кредитного договору №0214/980/011643515/1від 23.07.2018 кінцевою датою виконання позичальником своїх зобов`язань є 22.07.2019. Відповідно строк позовної давності, який становить три роки, рахується з 23.07.2019 та спливав би 23.07.2022. Позивач звернувся до 19.06.2023. Водночас,Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (із змінами і доповненнями, внесеними постановами Кабінету Міністрів України) установлено з 12.03.2020 на всій території України карантин. Строк карантину неодноразово продовжувався. З 24.00 год. 30.06.2023 карантин відмінено (Постанова Кабінету Міністрів України від 27.06.2023 № 651). Законом України від 30.03.2020 № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)»розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК Українидоповнено, зокрема, пунктом 12 наступного змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257,258,362,559,681,728,786,1293 цьогоКодексу, продовжуються на строк дії такого карантину». Крім того, 17.03.2022 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів щодо дії норм на період воєнного стану», яким було внесені зміни до Цивільного кодексу України, а саме: розділ "Прикінцеві та перехідні положення" доповнено пунктом 19 такого змісту:19. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 2 57-259,362, 559,681,728,786,1293цьогоКодексу, продовжуються на строк його дії". 24.02.2022Указом Президента України № 64/2022було введено в Україні воєнний стан із 05.30 год. 24.02.2022 строком на 30 діб. Указами Президента України воєнний стан неодноразово продовжувався і триває на даний час. З огляду на те, що останнім днем звернення до суду було 19.06.2023, а строк позовної давності було продовжено на період дії карантину та воєнного стану, доводи відповідача щодо пропуску позивачем строку позовної давності є необґрунтованими. Відповідно до ст.ст.12,81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно зіст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума судового збору у розмірі 2684,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved