Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-25 00:00:00

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла позовна заява адвоката Клімішиної О.М., яка діє в інтересах [PERSON] , до ТОВ «Енера Вінниця» про стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу електричної енергії. Позов мотивований тим, що між позивачем та ТОВ «Енера Вінниця» 10.03.2021 укладено договір купівлі-продажу електричної енергії за «зеленим» тарифом приватним домогосподарством №1134, який є додатком до договору про постачання електричної енергії постачальника універсальних послуг №169550180 від 02.03.2021. За умовами договору позивач має право продавати електричну енергію, вироблену з енергії сонячного випромінювання генеруючими установками приватного господарства, а відповідач бере на себе зобов`язання купувати у позивача електричну енергію за «зеленим» тарифом, встановленим НКРЕКП в обсязі, що перевищує місячне споживання електричної енергії приватним домогосподарством, у строки передбачені договором. Згідно вказаного договору за період з 10.03.2021 по 15.10.2023 було вироблено та передано відповідачу електричну енергію загальною вартістю 521 631,79 грн. Відповідачем було здійснено оплати на загальну суму 422 109,31 грн. Станом на 15.10.2023 утворилась заборгованість у сумі 99 522,48 грн. З огляду на вищевикладене позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за договором купівлі-продажу електричної електроенергії №1134 від 10.03.2021, а саме: 99 522,48 грн. основного боргу, 6 673,53 грн. інфляційних втрат, 3 152,04 грн. 3% річних, 12 383,25 грн. пені, а також судовий збір. Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Згідно з ч. 1 ст.\~274\~ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. Ухвалою суду від 06.11.2023 призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження без виклику сторін та надано відповідачу строк для подання клопотання про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін. Окрім того, відповідачу було надано строк для подання відзиву на позовну заяву. Відповідач у встановлений судом строк надав відзив у якому частково визнав позовні вимоги. Вказав, що заборгованість в сумі 97719,12 грн оплачена. У решті суми (1803,36 грн - заборгованість за грудень 2022 року) відповідач вказує, що згідно положень Постанови Національної комісії, що здійснює регулювання у сфері електроенергетики та комунальних послуг №153 від. 30.01.2023 строк оплати вартості електричної енергії, виробленої генеруючи ми установками приватних домогосподарств в обсязі, що перевищує місячне споживання електричної енергії такими приватними домогосподарствами, купленої постачальником універсальних послуг за «зеленим» тарифом за грудень 2022 року визначено до 25 грудня 2023 року. Таким чином, у зв`язку з добровільною оплатою заборгованості у розмірі 97719,12 грн відповідач просить закрити провадження у справі в цій частині. Відповідач не погоджується з нарахованим позивачем штрафними санкціями, оскільки у відповідності до п. п 16 п. 1 Постанови НКРЕКП №332 зупинено нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбаченими договорами, що укладені відповідно до ЗУ «Про ринок електричної енергії», між учасниками ринку електричної енергії. Щодо нарахування інфляційних втрат та 3% річних відповідач вказує, що останні як вид неустойки підлягають зменшенню у зв`язку із об`єктивною неможливістю своєчасного здійснення розрахунку товариством, тому просить суд врахувати вказані обставини та надані на підтвердження цього докази при винесенні судом рішення та зменшити розмір неустойки на 95%. Представник позивача надав відповідь на відзив та заяву про зменшення позовних вимог. У відповіді на відзив вказав на те, що дійсно станом на день подання позову існувала заборгованість, яку відповідач сплатив в сумі 97 719,12 грн. Наразі існує заборгованість у сумі 1803,36 грн., однак позивач вважає, що твердження відповідача щодо неможливості оплати вищевказаної суми не відповідає вимогам чинного законодавства України. Окрім того, позивач вказує на те що, постанови НКРЕПП про нарахування та стягнення штрафних санкцій носять рекомендаційний характер. Відтак вважає, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню пеня, а нараховані у відповідності до вимог ч. 2 ст.\~625\~ЦК України 3% річних та інфляційне збільшення є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, а не штрафними санкціями. Також вказує, що відповідачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження наявності скрутного майнового становища, поважності причин неналежного виконання зобов`язань та причинних наслідків винятковості обставин для зменшення нарахованих позивачем розмірів пені та штрафу. З огляду на вищевикладене позивач просить стягнути з відповідача на свою користь за договором купівлі-продажу електричної енергії №1134 від 10.03.2021 суму заборгованості з яких: 1 803,36 грн. основний борг, 6 673,53 грн. нараховані інфляційні втрати, 3 152,04 грн. 3% річних від простроченої суми за невиконання грошового зобов`язання та 12 383,25 грн. пені. Представник відповідача подав клопотання про закриття провадження в якому вказує, що позовні вимоги за договором про купівлю-продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом приватним домогосподарством» №1134 були визнані частково, заборгованість в сумі 97 719,12 грн. оплачена. Решта позовних вимог в сумі: 6 673,53 грн нараховані інфляційні втрати, 3 152,04 грн. 3% річних та 12383,25 грн. пені, Товариством не визнаються. Відтак, представник відповідача вважає, що позовні вимоги в частині стягення заборгованості в сумі 97 719,12 грн. підлягають закриттю. Суд дослідивши надані докази встановив, що 02.03.2021 ТОВ «Енера Вінниця» та [PERSON] уклали договір про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг №169550180. Згідно умов договору сторони погодили, що постачальник (відповідач) продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача, споживач (позивач) оплачує постачальнику вартість спожитої електричної енергії та здійснює інші платежі. Постачальник купує електричну енергію, вироблену з енергії сонячного випромінювання або енергії вітру об`єктами електроенергетики приватних домогосподарств, величина встановленої потужності яких не перевищує 30 кВт, за «зеленим» тарифом в обсязі, що перевищує місячне споживання електричної енергії такими приватними домогосподарствами. Споживач розраховується з Постачальником за спожиту електричну енергію за цінами (тарифами), що визначаються відповідно до методики (порядку), затвердженої Регулятором, згідно з обраною Споживачем комерційною пропозицією, яка є додатком до Договору. 10.03.2021 ТОВ «Енера Вінниця» та [PERSON] уклали договір про купівлю продаж енергії за «зеленим» тарифом приватним домогосподарством №1134. Згідно умов договору сторони погодили, що споживач (позивач) має право продати постачальнику універсальних послуг електричну енергію, вироблену з енергії сонячного випромінювання або енергії вітру об`єктами електроенергетики приватних домогосподарств, а постачальник взяв на себе обов`язок з купівлі у споживача електричної енергії. Розрахунковим періодом є календарний місяць, оплата здійснюється до 15 числа місяця, наступного за розрахунком. На дату введення в експлуатацію генеруючої установки 10.03.2021 «Зелений» тариф за цим договором становив 5,5687 грн. Крім того, п. 4.10. цього договору передбачено, що у разі несплати обсягу придбаної електричної енергії до 20 числа місяця, наступного за розрахунковим, постачальник універсальних послуг зобов`язаний сплатити споживачу пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла в період, за який сплачується пеня, від суми простроченого платежу за кожний день прострочення. [PERSON] встановила генеруючу установку на своєму домогосподарстві за адресою: [ADDRESS] . Даний об`єкт нерухомості належить позивачу на праві спільної часткової власності, що підтверджується копією Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності. З дати фактичного встановлення генеруючої установки по сьогоднішній день відбувається генерація електроенергії. На виконання укладеного договору між сторонани підписані звіти про обсяги та напрямки перетоків прийнятої-переданої електричної енергії за «зеленим» тарифом №1134 від 10.03.2021 за період з березня 2023 по серпень 2023 та акти приймання-передачі товару (електричної енергії) за період 31.03.2021 по 31.08.2023, в яких визначено обсяг та вартість електроенергії, виробленої з енергії сонячного випромінювання генеруючими установками приватного домогосподарства, з яких вбачається З наданого розрахунку та платіжних доручень, інструкцій вбачається: розмір нарахованих виплат, з яких утримано податок на доходи фізичних осіб та розмір сплаченого військового збору. За період з 10.03.2021 по 31.07.2023 [PERSON] надала електричної енергії за «зеленим» тарифом на суму 521 631,79 грн., з яких ТОВ «Енера Вінниця» сплатило 422 109,31 грн. Станом на 15.10.2023 заборгованість відповідача перед позивачем склала 99 522,48 грн. Відповідач 06.11.2023, 07.11.2023, 08.11.2023, 21.11.2023, 22.11.2023, 28.11.2023 сплатив позивачу 97 719,17 грн. заборгованості за договором. Крім того, 21.12.2023 ТОВ «Енера Вінниця» сплатив [PERSON] залишок заборгованості в сумі 1803,36 грн. Станом на 15.03.2023 нараховано 3 % річних в сумі 3152,04 грн, інфляційні втрати в сумі 6673,52 та пеня на суму 12383,25 грн. Одним із основних принципів цивільного судочинства є диспозитивність, зокрема стаття 13\~ЦПК України зобов`язує суд розглядати справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог, а учаснику справи надає право розпоряджатися своїми правами, у тому числі вчиняти чи не вчиняти ті чи інші процесуальні дії, на власний розсуд. Предмет спору - це об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження (п. 2 ч. 1ст. 49 ЦПК України). Суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору (п. 2 ч. 1ст. 255 ЦПК України). Позивач звернувшись із позовом визначив ціну позову та заявлені вимоги на суму 121731,30 грн. Пізніше позивач надав заяву про зменшення позовних вимог, скористався принципом диспозитивності, та виявив бажання зменшити заявлені позовні вимоги до 24 012,18 грн. Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання. Суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і на час ухвалення судом першої інстанції судового рішення за умови, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 20 вересня 2021 року у справі № 638/3792/20 (провадження № 61-3438сво21). Представник відповідача надав клопотання про закриття провадження у справі мотивоване відсутністю предмету спору зі стягнення основної заборгованості. Суд відмовляє в задоволенні клопотання як такого, що не відповідає вимогам законодавства, зокрема провадження відкрито за всіма вимогами, а не по кожній окремо та закрити провадження по справі можна в разі, якщо всі вимоги вирішено. Відповідно до вимог пункту 1 підпункту 16 Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 25 лютого 2022 року №332 «Про забезпечення стабільного функціонування ринку електричної енергії, у тому числі фінансового стану учасників ринку електричної енергії на період дії в Україні воєнного стану» на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування надати такі настанови: зупинити нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», між учасниками ринку електричної енергії. Відповідно до вимог ст. 63 ч. 5 п. 4 Закону України "Про ринок електричної енергії" постачальник універсальних послуг зобов`язаний купувати електричну енергію, вироблену генеруючими установками приватних домогосподарств, встановлена потужність яких не перевищує величину, визначену для відповідних категорій генеруючих установок приватних домогосподарств відповідно до ч. 23 ст. 9-1 Закону України «Про альтернативні джерела енергії», за «зеленим» тарифом в обсязі, що перевищує місячне споживання електричної енергії такими приватними домогосподарствами, та у кожному розрахунковому періоді здійснювати пріоритетну оплату її вартості. За змістом статей 626, 628\~ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638\~ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526\~ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. ст. 526, 527, 530\~ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк, відповідно до умов договору та вимог закону. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3% річних від простроченої суми (ст. 625 ч. 2 ЦК України). Відповідно дост.533\~ЦК грошове зобов`язання має бути виконане у гривнях. Якщо у зобов`язанні визначено грошовий еквівалент в іноземній валюті, то сума, що підлягає оплаті у гривнях, визначається за офіційним курсом відповідної валюти на день платежу, якщо інший порядок її визначення не встановлений договором або законом чи іншим нормативно-правовим актом. Інфляція - це знецінювання грошей і безготівкових коштів, що супроводжується ростом цін на товари і послуги (п. 2 методологічних положень щодо організації статистичних спостережень за змінами цін (тарифів) на спожиті товари (послуги) і розрахунку індексу споживчих цін, що затверджені наказом Державного комітету статистики від 14.11.2006 №519). Показником, який характеризує рівень інфляції, є індекс споживчих цін. Останній характеризує зміни у часі загального рівня цін на товари та послуги, які купує населення для невиробничого споживання. Він є показником зміни вартості фіксованого набору споживчих товарів та послуг у поточному періоді порівняно з базовим. Тобто відповідно до ст.\~625\~ЦК встановлений індекс інфляції враховується при обчисленні суми боргу в разі наявності між сторонами грошових зобов`язань у грошовій одиниці України, тобто у гривні. Забезпечення виконання зобов`язання у вигляді неустойки (штрафу, пені) регулюється ст. ст. 549-552 ЦК України. У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: сплата неустойки (штрафу, пені) (ст. 611 ЦК України). Відповідно до ст.\~549\~ЦК штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках до суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пеня як вид неустойки обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день простроченого виконання. На період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування надано такі настанови: зупинити нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», між учасниками ринку електричної енергії (п.16 п. 1 Постанови КМУ № 332 від 25.02.2022). Законодавство України - це взаємопов`язана та упорядкована система нормативно-правових актів України і чинних міжнародних договорів (ч. 1 ст. 9 ЗУ «Про правотворчу діяльність»). Законодавство України структурується від актів вищої юридичної сили до актів нижчої юридичної сили (стаття 19 цього Закону) з урахуванням: 1) засад конституційного ладу в Україні; 2) компетенції та територіальної юрисдикції суб`єкта правотворчої діяльності, визначеної Конституцією України та (або) законом; 3) інших особливостей, визначених Конституцією України та (або) законом. Законодавство України включає: 1) Конституцію України - Основний Закон України; 2) закони; 3) підзаконні нормативно-правові акти: а) постанови Верховної Ради України, що містять норми права (далі - постанови Верховної Ради України); б) укази Президента України, що містять норми права (далі - укази Президента України); в) постанови Кабінету Міністрів України, що містять норми права (далі - постанови Кабінету Міністрів України); г) накази міністерств, що містять норми права (далі - накази міністерств); ґ) акти інших державних органів, що містять норми права (далі - нормативно-правові акти інших державних органів); д) постанови Верховної Ради Автономної Республіки Крим, постанови Ради міністрів Автономної Республіки Крим, накази міністерств Автономної Республіки Крим, що містять норми права (далі - нормативно-правові акти органів влади Автономної Республіки Крим); е) розпорядження голів місцевих державних адміністрацій (з урахуванням особливостей, визначених статтею 7 цього Закону), накази керівників структурних підрозділів місцевих державних адміністрацій, що містять норми права (далі - акти місцевих державних адміністрацій); є) акти органів місцевого самоврядування, що містять норми права (далі - нормативно-правові акти місцевого самоврядування), з урахуванням особливостей, визначених статтею 7 цього Закону. Проценти річних, так само як інфляційні втрати, нараховані на суму боргу, не входять до складу грошового зобов`язання і, на відміну від пені, не є грошовою санкцією за порушення грошового зобов`язання. Вони є способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат від знецінення грошових коштів унаслідок інфляції та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування грошовими коштами. Тому ці кошти нараховуються незалежно від вини боржника та незалежно від сплати ним неустойки (пені) за порушення виконання зобов`язання. Пеня та штраф як види неустойки застосовуються за різні порушення умов зобов`язань. При цьому законодавцем не обмежується застосування одночасно обох видів неустойки, що встановлені сторонами в договорі. Тому, суд дослідивши докази та пояснення сторін прийшов до висновку про часткове задоволення позовних вимог згідно заяви про зменшення позовних вимог, а саме у сумі 22 028,82 грн., що включає в собі суму інфляційних втрат 6 673,53 грн.; 3 % річних 3 152,04 грн.; суму пені 12 383,25 грн. В задоволенні решти позовних вимог суд відмовляє з тих, підстав, що відповідач надав квитанцію про сплату позивачу 1 803,36 грн боргу за договором купівлі-продажу електроенергії. Відповідно до ст.\~141\~ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 992,97 грн. в рахунок компенсації сплаченого судового збору, що є пропорційно задоволеним вимогам. Водночас, враховуючи зменшення позивачем розміру позовних вимог, надміру сплачена сума судового збору, відповідно до положень ЗУ «Про судовий збір» може бути повернута при зверненні до суду з відповідним клопотанням.

Outcome: partial