Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-14 00:00:00

12.01.2024 до Літинського районного суду Вінницької області із вищезазначеною заявою звернулася [PERSON] .. Заяву мотивувала тим, що [INFO] помер її батько [PERSON] . Коли заявниця звернулась до нотаріуса для оформлення спадщини після смерті батька, то їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки неможливо встановити факт родинних відносин між заявницею та спадкодавцем, адже у свідоцтві про народження заявниці прізвище батька зазначено, як « [PERSON] », а у свідоцтві про смерть батька прізвище останнього - « [PERSON] ». Також заявницею було пропущено строк необхідний для подання заяви про прийняття спадщини. З вказаних обставин просить встановити факти, що: [PERSON] , який помер [INFO] був заявниці рідним батьком; заявник постійно проживала із [PERSON] на час відкриття спадщини по [ADDRESS] . У судовому засіданні заявниця [PERSON] підтримала свою заяву та просила її задовольнити. Вона пояснила, що бажає реалізувати свої спадкові права після смерті батька, проте не може цього зробити через те, що пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини. Крім того, вона зазначила розбіжність в написанні прізвища спадкоємця у документах [PERSON] , через що не може достовірно довести фактів родинних відносин зі спадкодавцем. Заявниця пояснила, що [PERSON] мешкав сам у с. Яблунівка Вінницького району Вінницької області, і вона забрала його до себе в с. Літинка Вінницького району Вінницької області через те, що він був хворий та перебував півтора року лежачим та здійснювала за ним нагляд. Просить встановити юридичні факти для реалізації свого права на спадщину. У судовому засіданні заінтересована особа [PERSON] повідомила, що заявниця у справі є її рідною сестрою, а [PERSON] її батько та батько заявниці. [PERSON] також вказала, що [PERSON] помер [INFO] , а перед його смертю в с. Літинка за ним доглядала її сестра та дочка спадкоємця [PERSON] . Крім цього, вона заявила, що під час життя у батька різним чином у документах виникали труднощі через подібність написання прізвищ "Нагорний/Нагірний". [PERSON] підтвердила, що виникали проблеми із зазначенням прізвища і у неї. Підтвердила, що на час смерті батько проживав у сестри близько 3 років, і протягом 3 років до смерті вона його доглядала. Представник заінтересованої особи Літинської державної нотаріальної контори до судового засідання не з`явився. Надіслали на адресу суду листа, відповідно до якого просили розгляд справи проводити без представника нотаріальної контори, при цьому покладаються на думку суду при прийнятті рішення (а.с. 28). Представник заінтересованої особи Літинської селищної ради Вінницького району Вінницької області до судового засідання не з`явився. Надіслали на адресу суду листа, відповідно до якого просять розгляд справи проводити у відсутність представника селищної ради. Проти заяви не заперечують (а.с. 29). Дослідивши матеріали справи та надані в ній стороною заявника докази на обгрунтування заявленої вимоги, заслухавши пояснення заявниці, заінтересованої особи [PERSON] , покази свідків, суд приходить до наступних висновків. Допитана у судовому засіданні свідок [PERSON] повідомила, що заявниця у справі [PERSON] та заінтересована особа [PERSON] є її тітками по батьківській лінії, а відповідно [PERSON] , який помер [INFO] , був її дідом. Вона впевнено ствердила, що " [PERSON] " та " [PERSON] " це одна й та ж особа, яка була батьком [PERSON] . На час смерті [PERSON] проживав у [PERSON] , яка доглядала за ним. Вона підтвердила, що він прожив у с. Літинка близько 3 років. Після смерті був похований у с. Яблунівка. [PERSON] також впевнено ствердила, що [PERSON] проживав з [PERSON] перед смертю, близько 3 років за її місцем проживання. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] повідомив, що [PERSON] є його тещею, і вони проживають посусідтсву. Він також повідомив, що заявниця у справі, [PERSON] , та заінтересована особа, [PERSON] , є рідними сестрами між собою, а [PERSON] їх батько. Свідчив, що [PERSON] проживав за адресою [ADDRESS] останні 3 роки, де за ним доглядала [PERSON] , оскільки він був лежачим. Останній рік він навіть самостійно не міг харчуватися, тому за ним потрібно було здійснювати догляд. Сам спадкодавець був зареєстрований у с. Яблунівка. Він вважає, що десь хтось при видачі документів зробив помилку, що й стало причиною такої ситуації в розбіжності зазначення прізвища Нагорний/Нагірний, але підтвердив, що [PERSON] , котрий помер [INFO] , є батьком [PERSON] . З урахуванням наведеного, у суду немає підстав ставити під сумнів достовірність та правдивість фактів, повідомлених свідками. Дані про їх заінтересованість в результаті розгляду справи відсутні, їх показання об`єктивно підтверджуються і не суперечать іншим зібраним у справі доказам. Так, відповідно до свідоцтва про смерть [PERSON] помер [INFO] (а.с. 12). Листом Літинської державної нотаріальної контори за № 1160/01-16 від 05.12.2023 (а.с. 14) [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [INFO] [PERSON] оскільки не підтверджено факту родинних відносин між заявницею та спадкодавцем. Також нотаріус зазначила те, що заявницею пропущено строк необхідний для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до свідоцтва про народження (а.с. 15) батьками [PERSON] , [INFO] , зазначені [PERSON] та [PERSON] . Свідоцтвом про укладення шлюбу пояснюється зміна прізвища заявниці із [PERSON] на [PERSON] (а.с. 16). Відповідно до довідки Літинської селищної ради Вінницького району Вінницької області за № 246 від 26.12.2023 (а.с. 18) [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , на день смерті фактично проживав по [ADDRESS] . Разом зі спадкодавцем на час смерті проживали: дочка [PERSON] , [INFO] ; зять - [PERSON] , [INFO] ; онука - [PERSON] , [INFO] ; правнучка - [PERSON] , [INFO] ; онук - [PERSON] , [INFO] . Пунктом 6 ч.1 ст. 315 ЦПК України передбачено, що суд вправі розглядати справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті. Відповідно до правових позицій викладених у п. 12 Постанови Пленуму ВСУ № 5 від 31 березня 1995 року "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення "при розгляді справи про встановлення відповідно до п. 6 ст.256 ЦПК факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення. Разом з тим, цей порядок не застосовується, якщо виправлення в таких документах належним чином не застережені або ж їх реквізити нечітко виражені внаслідок тривалого використання, неналежного зберігання, тощо. Це є підставою для вирішення питання про встановлення факту, про який йдеться в документі, відповідно до чинного законодавства. За наведених обставин, враховуючи ідентичність зазначення імені та по-батькові спадкодавця, а також подібність зазначення прізвища " [PERSON] /Нагорний", суд приходить до висновку про обгрунтованість заявлених вимог в цій частині і знаходить підстави для задоволення заяви. Відповідно до вимог ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. За змістом статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до п.7 Постанови Пленуму ВСУ від 12 червня 2009 р. № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститись позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину. Згідно ч.1 та ч.3 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до позиції Верховного Суду, висловленої в постанові від 01 липня 2020 року в справі № 222/1109/17 (провадження № 61-43496св18), а також у постанові від 10 січня 2019 року у справі № 484/747/17 (провадження № 61-44149св18) відсутність реєстрації місця проживання позивача за місцем проживання спадкодавця не може бути доказом того, що він не проживав зі спадкодавцем, оскільки сама по собі відсутність такої реєстрації не є абсолютним підтвердженням обставин про те, що спадкоємець не проживав зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, якщо обставини, встановлені частиною третьою статті 1268 ЦК України, підтверджуються іншими належними і допустимими доказами, які були надані позивачем, та оцінені судом. Таким чином, всебічно, повно та об`єктивно дослідивши докази які містяться в матеріалах цивільної справи, беручи до уваги покази свідків, враховуючи покази заінтересованої особи - рідної сестри заявника, суд приходить до висновку, що в сукупності можливо стверджувати, що заявник [PERSON] спільно проживала із [PERSON] , здійснювала за ним догляд, відтак заява [PERSON] про встановлення факту спільного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини підлягає до задоволення.

Outcome: approved