Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-13 00:00:00

Позивач Департамент соціальної політики Черкаської міської ради звернувся у Придніпровський районний суд м. Черкаси з позовом до [PERSON] про стягнення грошової допомоги. Свої вимоги обґрунтовує тим, що [PERSON] перебував на обліку у департаменті соціальної політики Черкаської міської ради та отримував щомісячну грошову допомогу на догляд за особою з інвалідністю 2\~групи внаслідок психічного розладу, відповідно до Порядку надання щомісячної грошової допомоги особі, яка проживає разом з особою з інвалідністю І чи II групи внаслідок психічного розладу, який за висновком лікарської комісії медичного закладу потребує постійного стороннього догляду, на догляд за ним, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.08.2000 №\~1192. Відповідно до п. 3 Порядку, розмір допомоги на догляд розраховується як різниця між трьома прожитковими мінімумами на кожного члена сім`ї та середньомісячним сукупним доходом сім`ї за попередні шість місяців, але не може бути більше, ніж прожитковий мінімум на одну особу у розрахунку на місяць. Допомога на догляд надається дієздатній особі, яка зареєстрована або постійно проживає на одній житловій площі з особою з інвалідністю І чи II групи внаслідок психічного розладу, яка за висновком лікарської комісії медичного закладу потребує постійного стороннього догляду, і здійснює догляд за нею. Як зазначено, 13.09.2019 [PERSON] звернувся до департаменту із заявою про призначення йому державної допомоги на догляд за [PERSON] , яка є особою з інвалідністю II групи внаслідок психічного розладу. Разом з тим, у результаті перевірки достовірності інформації, наданої відповідачем до заяви про призначення йому державної допомоги на догляд було виявлено, що [PERSON] надав неповну (недостовірну) інформацію про доходи. Згідно з довідкою ТОВ «Дніпроінвест - Ч» від 15.05.2020 №\~36 [PERSON] отримував заробітну плату з грудня 2018\~року по липень 2019\~року у сумі 32456\~грн. 01\~коп., яка не задекларована відповідачем під час звернення із заявою від 13.09.2019 про призначення державної допомоги на догляд. Таким чином, внаслідок подання відповідачем документів із недостовірною інформацією про отримані доходи, департаментом визначено, що обсяг надміру виплачених коштів державної допомоги на догляд за період 01.09.2019-30.06.2020 становить 19\~997\~грн. 00\~коп. У позовній заяві також зазначено, що відповідно до рішення департаменту від 20.10.2020 переплату по особовому рахунку [PERSON] частково утримано при виплаті допомоги на догляд у наступних періодах. Всього відраховано 2178\~грн. 80\~коп., залишок боргу складає 17818\~грн. 20\~коп. Крім того, під час опрацювання інформації, наданої Черкаським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану міжрегіонального управління Міністерства юстиції, в березні 2021 року, департаментом виявлено, що [PERSON] (яка є особою з інвалідністю II групи внаслідок психічного розладу та за якою здійснювався догляд) померла [INFO] (а/з\~742). Відповідно до рішення департаменту від 04.03.2021 [PERSON] припинено виплату державної допомоги на догляд з 01.03.2021 у зв`язку зі смертю утриманця [PERSON] та визначено суму надміру виплачених коштів у розмірі 2189\~грн. 00\~коп. за період з 01.03.2021 по 31.03.2021. Таким чином, загальна сума надміру виплачених коштів державної допомоги на догляд, яка підлягає поверненню відповідачем становить 20007\~грн. 20\~коп. Позивач також вказує, що [PERSON] неодноразово повідомлявся про необхідність повернення надміру виплачених коштів, однак на даний час у добровільному порядку кошти не повернуто. Враховуючи зазначене вище, позивач просить стягнути з відповідача на свою користь надміру виплачені кошти у розмірі 20007\~грн. 20\~коп. та судові витрати у розмірі 2684\~грн. 00\~коп. Ухвалою суду від 08.01.2024 позовну заяву прийнято, відкрито провадження у справі та призначено її до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Сторонам визначено строки для подання заяв по суті справи. Проти такого порядку розгляду справи сторони не заперечували. У судове засідання представник позивача не з`явився. 08.02.2024 до суду надійшла письмова зава в.о. директора департаменту Ніконенко\~Ю. від 07.02.2024 №10-1199/24 про розгляд справи без участі представника департаменту. Позовні вимоги підтримала у повному обсязі та не заперечувала проти ухвалення заочного рішення. У судове засідання відповідач не з`явився, хоча повідомлявся судом у встановленому законом порядку про місце, день і час розгляду справи, шляхом направлення судових повісток за зареєстрованим місцем проживання. Адресована кореспонденція повернулась до суду без вручення, з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», що у контексті положень п.\~3 ч.\~8 ст.\~128, ст.\~131 ЦПК України, суд вважає, як повідомлення відповідача належним чином. Слід також зазначити, що згідно з положеннями ст.\~8 ЦПК України, інформація про рух справи є відкритою, оприлюдненою на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою можливо дізнатися необхідну інформацію щодо справи. Відзив на позовну заяву не подано. Справу розглянуто за правилами заочного розгляду, передбаченими ст.ст.\~280-282 ЦПК України, за відсутності відповідача, який повідомлявся у встановленому законом порядку про дату, час і місце розгляду справи та не з`явився у судове засідання без повідомлення причин, не подав відзиву проти позову, а представник позивача не заперечував проти такого порядку розгляду справи. Враховуючи думку представника позивача, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи в їх сукупності, всебічно, повно та об`єктивно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено у судовому засіданні, 13.09.2019 відповідач [PERSON] звернулась до департаменту соціальної політики Черкаської міської ради із заявою про призначення усіх видів соціальної допомоги, компенсацій та пільг, в якій просив призначити йому допомогу на догляд (щомісячну допомогу особі, яка проживає разом з особою з інвалідністю І чи ІІ\~групи внаслідок психічного розладу, який за висновком лікарської комісії медичного закладу потребує постійного стороннього догляду, на догляд за ним). В заяві відповідач зазначив, що він усвідомлює те, що наведені ним відомості про доходи та майно, які вплинули або могли вплинути на прийняте рішення щодо надання соціальної допомоги, компенсацій та пільг, будуть перевірені згідно з чинним законодавством України. Крім того, його повідомлено про те, що у разі зміни обставин, які можуть вплинути на отримання ним соціальної допомоги, компенсації та пільг, він зобов`язаний повідомити органи праці та соціального захисту населення (а.с.\~6-8). До заяви від 13.09.2019 відповідачем додана Декларація про доходи та майновий стан осіб, які звернулися за призначенням усіх видів соціальної допомоги, за період з 01.03.2019 до 31.08.2019, в якій він зазначив, що його сім`я складається з нього та колишньої дружини\~ [PERSON] . Крім того, у розділі\~ІI «Доходи членів сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб, членів сім`ї, що проживають окремо (дружини, чоловіка, неповнолітніх дітей) за період з 01.03.2019 до 31.08.2019», відповідачем зазначено, що « [PERSON] отримує пенсію (розмір доходу\~ 17912\~грн. 00\~коп.), [PERSON] отримує пенсію (розмір доходу\~ не зазначено), він не працює та підприємницькою діяльністю не займається». До того ж, у цій декларації наявне попередження громадянина про відмову у призначенні або припинення виплати державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям у разі подання неповних чи недостовірних відомостей про доходи та майновий стан членів сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб, членів сім`ї що проживають окремо (а.с.\~9-12). Рішенням департаменту соціальної політики Черкаської міської ради від 17.09.2019 відповідачу призначено державну соціальну допомогу на догляд [PERSON] , яка є особою з інвалідністю ІІ\~групи внаслідок психічного розладу, з 01.09.2019 по 31.08.2020, у розмірі 1936\~грн. 00\~коп. щомісячно (а.с.\~13). Разом з тим, як вбачається з довідки про отримані доходи за 2018-2019\~р.р., виданої 15.05.2020 ТОВ\~«Дніпроінвест-Ч» за №\~36, [PERSON] працював у ТОВ\~«Дніпроінвест-Ч» з 21.12.2018 по 02.07.2019 на посаді двірника і його дохід за цей період складає 32456\~грн. 01\~коп. Вказані відомості виявлені позивачем, зокрема, при проведенні перевірки достовірності та повноти інформації, наданої відповідачем (а.с.\~15, 16). 27.05.2020 департаментом соціальної політики Черкаської міської ради ухвалене рішення по особовій справі №\~618439 щодо припинення виплати [PERSON] та визначення розміру переплати з 01.09.2019. Обсяг надміру виплачених коштів державної допомоги на догляд, за період з 01.09.2019 по 30.06.2020, визначено\~ 19997\~грн. 00\~коп., що підтверджується протоколом від 28.05.2020 (а.с.\~19). Цього ж дня, рішенням департаменту соціальної політики Черкаської міської ради відповідачу призначено державну соціальну допомогу на догляд [PERSON] , яка є особою з інвалідністю ІІ\~групи внаслідок психічного розладу, з 01.09.2019 (а.с.\~17). 28.05.2020 департаментом соціальної політики Черкаської міської ради винесено повідомлення про переплату, у зв`язку з виявленням у [PERSON] додаткового доходу (а.с.\~20). 05.06.2020 [PERSON] направлено повідомлення про переплату за №\~4364/28-5/01-10, у якій зазначалося про необхідність повернення у місячний термін переплати по державній допомозі на догляд у розмірі 19997\~грн. 00\~коп.\~(а.с.\~21). Крім того, рішенням департаменту соціальної політики Черкаської міської ради від 20.10.2020 по особовому рахунку №\~ [NUMBER] визначено утримувати з [PERSON] переплату, яка виникла у результаті перерахунку допомоги по службовій ВСІ у розмірі 20\~% з призначеної допомоги (а.с.\~22). Як вбачається з наданого позивачем розрахунку, переплату по особовому рахунку [PERSON] частково утримано при виплаті допомоги на догляд у наступних періодах. Всього відраховано 2178\~грн. 80\~коп., залишок боргу складає 17818\~грн. 20\~коп. До того ж, під час опрацювання інформації, наданої Черкаським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану міжрегіонального управління Міністерства юстиції, у березні 2021 року, департаментом виявлено, що [PERSON] (яка є особою з інвалідністю II групи внаслідок психічного розладу та за якою здійснювався догляд) померла [INFO] (а/з\~742). Відповідно до рішення департаменту соціальної політики Черкаської міської ради від 04.03.2021 [PERSON] припинено виплату державної допомоги на догляд з 01.03.2021 у зв`язку зі смертю утриманця [PERSON] (а.с.\~26). 09.03.2023 департаментом соціальної політики Черкаської міської ради винесено повідомлення про переплату, у зв`язку зі смертю утриманця. Визначено суму надміру виплачених коштів у розмірі 2189\~грн. 00\~коп. за період з 01.03.2021 по 31.03.2021 (а.с.\~27). 23.02.2021 [PERSON] направлено повідомлення про переплату за №\~1839/28-5/01-10, у якій зазначалося про необхідність повернення у місячний термін переплати за березень 2021\~року, в зв`язку з припиненням виплати допомоги на догляд, відповідно до відомостей про смерть [PERSON] , у розмірі 2189\~грн. 00\~коп. Залишок неутриманої переплати в зв`язку з не задекларованими доходами за період з 01.09.2019 по 30.06.2020 становить 17818\~грн. 20\~коп. Загальна сума, що підлягаю поверненню\~ 20007\~грн. 20\~коп.\~(а.с.\~28). Оскільки до теперішнього часу відповідач у добровільному порядку не повернув надмірно використані кошти соціальної допомоги, то позивач звернувся до суду з цим позовом. Таким чином, між сторонами існує спір щодо механізму використання коштів державного бюджету, призначених для виплати державної соціальної допомоги особі, яка проживає разом з особою з інвалідністю I чи II групи внаслідок психічного розладу, яка за висновком лікарської комісії закладу охорони здоров`я потребує постійного стороннього догляду, на догляд за нею, який регулюється нормами Цивільного кодексу України (далі\~ ЦК України), Порядку надання щомісячної грошової допомоги особі, яка проживає разом з особою з інвалідністю I чи II групи внаслідок психічного розладу, яка за висновком лікарської комісії закладу охорони здоров`я потребує постійного стороннього догляду, на догляд за нею, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.08.2000 №\~1192 тощо. Відповідно до ст. 55 Конституції України та ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 Цивільного процесуального кодексу України). Способи захисту визначені Цивільним кодексом України. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст.\~13 ЦПК України). Відповідно до положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ч.ч.\~3, 4 ст.\~77 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч.\~2 ст.\~78 ЦПК України). У статтях 46 та 48 Конституції України розкриваються деякі елементи соціальної політики держави, якими передбачається, що громадяни мають право на соціальний захист та право на достатній життєвий рівень для себе і своєї сім`ї, що включає достатнє харчування, одяг, житло. Одним із важливих видів соціальної допомоги, спрямованої на здійснення соціального захисту громадян, які цього потребують, є запровадження державою інституту надання державної соціальної допомоги. За обставинами спірних правовідносин судом встановлено, що відповідачем, до заяви від 13.09.2019 про призначення йому державної допомоги на догляд, надано неповну (недостовірну) інформацію про доходи, зокрема факт отримання ним заробітної плати у ТОВ\~«Дніпроінвест-Ч» з 21.12.2018 по 02.07.2019, у розмірі 32456\~грн. 01\~коп., а також відповідачем не повідомлено позивача про факт смерті особи, за якою він здійснював догляд ( [PERSON] померла [INFO] а/з\~742), тобто про обставини, що могли вплинути на прийняття рішення щодо надання державної соціальної допомоги. Відповідно до\~п.\~3\~Порядку,\~розмір допомоги\~на догляд\~розраховується як\~різниця між\~трьома прожитковими\~мінімумами на\~кожного члена\~сім`ї\~та середньомісячним\~сукупним доходом\~сім`ї\~за попередні\~шість місяців,\~але не\~може бути\~більше,\~ніж прожитковий\~мінімум на\~одну особу\~в розрахунку\~на місяць. При\~цьому до\~розрахунку розміру\~допомоги на\~догляд беруться: відповідні\~розміри прожиткового\~мінімуму щодо\~кожного члена\~сім`ї,\~визначені\~Законом України\~Про\~прожитковий мінімум\~для осіб,\~які належать\~до основних\~соціальних і\~демографічних груп\~населення; середньомісячний\~сукупний дохід\~сім`ї\~-\~обчислений у\~середньому за\~місяць дохід\~усіх членів\~сім`ї,\~одержаний ними\~протягом шести\~місяців; шість місяців, які становлять два квартали, що передують місяцю, який передує місяцю звернення за призначенням допомоги на догляд. Пунктом 13-1 Порядку\~визначено,\~що якщо\~внаслідок подання\~громадянами документів\~із неправдивими\~відомостями,\~неподання відомостей\~про зміни\~у складі\~сім`ї,\~приховування обставин,\~що впливають\~на призначення\~і виплату\~допомоги на\~догляд було\~надміру виплачено\~суми допомоги,\~органи соціального\~захисту населення\~вживають таких\~заходів: 1)\~визначають\~обсяг коштів,\~які підлягають\~поверненню,\~та встановлюють\~строки їх\~повернення залежно\~від матеріального\~стану особи; 2)\~повідомляють\~отримувачу допомоги\~про обсяг\~коштів,\~які підлягають\~поверненню,\~та строки\~їх повернення. Суми\~коштів,\~які підлягають\~поверненню,\~повертаються: отримувачем\~допомоги самостійно; за\~згодою отримувача\~допомоги у\~повному обсязі\~за рахунок\~наступних виплат\~допомоги; за\~рішенням органу\~соціального захисту\~населення за\~рахунок сум\~наступних виплат\~допомоги у\~розмірі,\~який не\~перевищує 20\~відсотків\~щомісячної суми\~призначеної допомоги. У разі неможливості добровільного повернення або утримання коштів, які підлягають поверненню, такі кошти стягуються у судовому порядку. Таким чином, судом встановлено, що відповідачу нараховано щомісячну соціальну допомогу у більшому розмірі, ніж необхідно, що призвело до отримання відповідачем соціальної допомоги у надмірному розмірі на загальну суму 20007\~грн. 20\~коп., із врахуванням частково утриманої переплати при виплаті допомоги на догляд за інші періоди. Як уже зазначалося вище, позивачем надсилалися відповідачу листи від 05.06.2020 за №\~4364/28-5/01-10 та від 23.03.2021 за №\~1839/28-5/01-10 щодо переплати, яка виникла, з одночасним проханням повернути заборгованість, проте, станом на дату звернення департаменту до суду, а також на момент ухвалення цього рішення, сума надміру виплачених коштів державної соціальної допомоги так і не повернута. Відповідно до ч. 1 ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Аналогічна правова позиція викладена також в постановах Верховного Суду від 04.07.2018 (справа № 598/1874/16-ц) та від 12.02.2020 у справі № 345/1183/17. Згідно зі ст. 1215 ЦК України не підлягає поверненню безпідставно набуті: 1)\~заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача; 2) інше майно, якщо це встановлено законом. Таким чином, законодавцем передбачені два винятки із цього правила: по-перше, якщо виплата відповідних грошових сум є результатом рахункової помилки зі сторони особи, яка проводила таку виплату; по-друге, у разі недобросовісності зі сторони набувача виплати. Отже, враховуючи, що відповідач отримав соціальну допомогу за період з 01.09.2019 по 30.06.2020 та з 01.03.2021 по 31.03.2021 у більшому розмірі ніж необхідно, оскільки її розмір був обчислений на підставі невірних даних, що було наслідком недобросовісної поведінки відповідача (повідомлення завідомо неправдивих відомостей про розмір доходів, а також не повідомлення про факт смерті особи, за якою він здійснював догляд ( [PERSON] померла [INFO] а/з\~742), внаслідок чого завдано шкоди державному бюджету, то вимоги позивача є цілком правомірними та обґрунтованими, а відтак підлягають до задоволення у повному обсязі. При цьому, звертається увага на те, що відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, внаслідок чого кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. На основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які покликався позивач, як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, дослідженими у судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд дійшов висновку про можливість задоволення позовних вимог у повному обсязі, а саме, стягненню з відповідача на користь позивача, у межах заявлених позовних вимог, підлягає 20007\~грн. 20\~коп. надміру виплачених грошових коштів по державній допомозі. Слід зазначити, що відповідач не скористався правом подати відзив на позов та докази на спростування доводів позивача. Щодо розподілу судових витрат, то відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно з ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Так, позивачем при зверненні до суду з цим позовом сплачений судовий збір у розмірі 2684\~грн. 00\~коп. (платіжна інструкція №\~214 від 17.11.2023). Таким чином, оскільки, позовні вимоги департаменту соціальної політики Черкаської міської ради задоволено у повному обсязі, то з відповідача [PERSON] на користь позивача необхідно стягнути судовий збір у розмірі\~ 2684\~грн. 00\~коп. На підставі викладеного,

Outcome: approved