Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-27 00:00:00

[PERSON] , в особі представника [PERSON] , звернулась до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до [PERSON] , третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Феденко М.В Позовна заява мотивована тим, що [INFO] помер чоловік [PERSON] - [PERSON] . Після смерті останнього відкрилась спадщина на належне йому за життя на праві власності майно. За життя [PERSON] склав заповіт, яким заповів все належне йому майно [PERSON] . Після звернення до нотаріуса з метою оформлення спадкових прав на майно, їй стало відомо, що вона пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини. Зуважила, що строк на прийняття спадщини пропустила з поважних причин, оскільки не знала про наявність заповіту, який виявила серед речей померлого. Зазначила, що у спадкодавця є донька - [PERSON] , яка також може претендували на спадщину. Вважає причину пропуску строку поважною, тому просила його поновити. Представник позивача [PERSON] просив суд позовні вимоги задовольнити, визначити [PERSON] додатковий строк для прийняття спадщини після смерті чоловіка - [PERSON] , [INFO] . Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 02 жовтня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Феденко М.В, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 02 жовтня 2023 року витребувано від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Феденко М.В. витяг із Спадкового реєстру про наявність заведеної справи, Інформаційну довідку із Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) та Інформаційну довідку із Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), належним чином засвідчені копії матеріалів спадкової справи [PERSON] , [INFO] . Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 25 січня 2024 року підготовче судове засідання у справі закрито та призначено розгляд справи по суті. У судове засідання сторони не з`явилися. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлені завчасно належним чином шляхом направлення судових повісток, які останні одержали, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення. Представник позивача [PERSON] через канцелярію суду подав заяву, в якій просив позов задовольнити, розглянути справу за відсутності сторони позивача. Відповідач [PERSON] через канцелярію суду подала заяву, в якій просила розглядати справу без її участі, щодо задоволення позовних вимог у повному обсязі не заперечує. Третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Феденко М.В. через канцелярію суду подала заяву, в якій просила розглядати справу без її участі. Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд доходить такого висновку. Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини. [INFO] помер чоловік позивачки - [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданим Первомайсьим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Лозівському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) від 17 листопада 2022 року, актовий запис № 1106. Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу, виданим Савинською селищною радою Балаклійського району від 22 грудня 1976 року, № [NUMBER] [PERSON] є чоловіком [PERSON] . Відповідно до статтей 1216, 1218 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до статті 1220 ШК України, підставою відкриття спадщини є смерть фізичної особи. [PERSON] за життя склав заповіт, посвідчений 21 серпня 2012 року приватним нотаріусом Балаклійського районного нотаріального округу Харківської області Подольською О.Д, зареєстровано в реєстрі за № 673, згідно з яким все своє майно заповів [PERSON] 19 серпня 2023 року [PERSON] зверталася до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Феденко М.В. з метою оформлення спадщини, однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини. Відповідно до постанови від 19 серпня 2023 року приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Феденко М.В. відмовила у вчиненні нотаріальної дії. Також [PERSON] приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Феденко М.В. роз`яснено, що вона має право звернутися до суду за наявності у неї поважної причини пропуску строку звернення із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини, який може визначити їй додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини. [PERSON] після смерті чоловіка вчасно не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знала про наявність заповіту. За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає у день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (статті 1220, 1222 ЦК України). Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця (частина 1 статті 1221 ЦК України). Згідно з частиною 1, 2 статті 1269, частиною першою статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть № 00041050724 від 19 серпня 2023 року [PERSON] проживав у будинку [ADDRESS] . Позивач [PERSON] проживає та зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією паспорта [PERSON] , що міститься в матеріалах справи. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто (1270 ЦК України). Позивачка та її чоловік були зареєстровані за різними адресами. На даний час позивачка позбавлена можливості у здійсненні права на спадкування в інший спосіб. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Після відкриття спадщини позивачка у встановлений законом шестимісячний строк не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Відповідно до статті1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30. 05. 2008 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Пропуск такого строку позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Пленум Верховного Суду України в пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Згідно з положеннями постанови Верховного Суду від 26 червня 2019 року, справа № 565/1145/17, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловив Верховний Суд України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Зазначений висновок відповідає правовим позиціям Верховного Суду України, які викладені у постановах від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15, від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12. Також вищевказаними правовими висновками роз`яснено, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Встановлено, що [PERSON] на випадок своєї смерті розпорядився належним йому майном, склавши заповіт, за яким спадкоємцем зазначеного майна визначив позивачку у справі [PERSON] . Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі (Ilhan v. Turkey) «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оскільки спадкодавець [PERSON] помер [INFO] , то строк для подання заяви про прийняття спадщини після його смерті закінчився 14 травня 2023 року (6 місяців). Судом враховано, що [PERSON] із заявою про прийняття спадщини зверталась до нотаріуса 19 серпня 2023 року, строк хоч і є пропущеним, однак через непереборні обставини може вважатись незначним та таким, що підлягає поновленню. Вищевикладене відповідає правовому висновку, викладеному у постанові Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17ц. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України). Крім цього, суд бере до уваги документи, які надійшли від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Феденко М.В., які досліджені судом та свідчать про те, що заведена спадкова справа № 65/2023 після смерті [INFO] [PERSON] , [INFO] . Зі змісту останньої вбачається, що з заявою про прийняття та/або відмову щодо майна [PERSON] ніхто не звертався. 19 серпня 2023 року [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Феденко М.В. із заявою про видачу спадщини після померлого [INFO] її чоловіка - [PERSON] , який залишив на її імя заповіт на все майно, посвідчений 21 серпня 2012 року приватним нотаріусом Балаклійського міського нотаріального округу Харківської області Подольською О.Д. за реєстровим № 673, тобто після строку, встановленого на її подання. У зв`язку із поданою заявою19 серпня 2023 року була заведена спадкова справа № 65/2023. Оцінюючи зібрані у справі докази в їх сукупності, суд вважає, що наведені позивачкою причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними. Відповідно до частини четвертої статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, зважаючи на позицію відповідача, який не заперечує щодо визначення [PERSON] додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, підстав для відмови у прийнятті визнання представником відповідача позову не встановлено, визнання позову не суперечить закону та не порушує будь-чиїх прав, свобод чи законних інтересів, то суд доходить висновку про наявність підстав для задоволення позову. З урахуванням викладеного, виходячи з аналізу встановлених судом обставин справи та норм права, що регулюють спірні правовідносини, враховуючи свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права, поважність причин пропуску строку, суд приходить до висновку, що [PERSON] слід визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , тривалістю у три місяці, перебіг якого рахується з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Outcome: approved