Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-26 00:00:00

Позивач звернулася до суду із позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири, в якій просила суд стягнути з відповідача на її користь заподіяну матеріальну шкоду внаслідок залиття квартири в розмірі 8872,00 грн., що складає вартість відновлюваного ремонту та судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 1073,60 грн. Позов мотивує тим, що позивач є співвласником квартири [ADDRESS] . У 2017 році, відповідач придбав квартиру [ADDRESS] , яка знаходиться над квартирою позивача. Після набуття права власності на квартиру [ADDRESS] , [PERSON] почав у ній ремонт, в ході якого здійснив залиття стелі в туалеті та пошкодив стелю кухні квартири позивача. Позивач неодноразово просила відповідача припинити незаконні дії, в результаті яких він псує її майно, та відшкодувати вартість відновлюваного ремонту, однак це не дало жодного результату. Відповідач не лише проігнорував прохання та навіть не вибачився за скоєне. На протязі червня 2020 року квартиру позивача було неодноразово залито водою з вини відповідача [PERSON] як власника квартири [ADDRESS] , та яка розташована поверхом вище над квартирою позивача, в результаті чого частина стелі та стіни кімнати була залита водою. Позивач звернулась до директора ЛКП «Магістральне», у віданні якого знаходиться зазначений будинок, з вимогою зафіксувати та підтвердити факт залиття вказаної квартири [ADDRESS] з вини відповідача, оскільки залиття водою квартири позивача відбувалась з квартири, яка знаходилась поверхом вище, тобто з квартири [ADDRESS] . 25.06.2020 року комісією ЛКП «Магістральне» з виходом на адресу по [ADDRESS] було проведено обстеження квартири позивача та виявлено сліди від залиття на стелі і стіні кімнати і встановлено, що причиною залиття було самовільне сверління зовнішньої стіни, для проходу шнура до антени, яке виконував сусід з кв. [ADDRESS] [PERSON] . Таким чином з наведених вище обставин випливає, що квартиру [ADDRESS] , що належить позивачу, було залито водою з квартири, що знаходиться поверхом вище, тобто з квартири [ADDRESS] , власником якої є відповідач. У зв`язку з вищевикладеним позивач і була змушена звернутися до суду з даними позовними вимогами. Ухвалою суду від 08.11.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по цивільній справі. Розгляд справи визначено проводити в порядку спрощеного позовного провадження. Призначено проведення засідання. Сторони та учасники справи в судове засідання не з`явилися, від позивача в матеріалах справи міститься заява про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги просила задовольнити у повному обсязі. Від відповідача в матеріалах справи міститься заява про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги визнає у повному обсязі та просить задовольнити. Від представника третьої особи в матеріалах справи міститься заява про розгляд справи за відсутності представника третьої особи. позовні вимоги [PERSON] підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити. Справа розглядається за відсутності учасників справи, тому у відповідності до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до ст.ст.\~12,\~13ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що позивач є співвласником квартири за адресою [ADDRESS] . Відповідач є власником квартири за адресою [ADDRESS] . Згідно акту №406 від 25.06.2020 року який складений комісією про те, що за адресою по [ADDRESS] при візуальному обстежені виявлено сліди від залиття на стелі і стіні кімнати. Причиною залиття самовільне сверління зовнішньої стіни, для проходу шнура до антени. Роботи виконував сусід з кв. [ADDRESS] [PERSON] . Відповідно до звіту про оцінку розміру відшкодування збитків при пошкодженні квартири за адресою: [ADDRESS] від 14.09.2022 року вартість відшкодування збитків становить 8872, 00 грн. Згідно з пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Форма вказаного акта встановлена в додатку № 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій. У відповідності до положень ч.1\~ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Чинним\~ЦПК України\~закріплено чотири критерії доказів, а саме: належність, достовірність, достатність та допустимість, за наявності в сукупності яких суд враховує такий доказ на підтвердження чи спростування відповідної обставини справи. Згідно з ч. 5\~ст. 81 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Вказане положення законодавства кореспондується із законодавчо закріпленим в ч.1 вказаної статті обов`язком кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Оцінюючи представлений позивачем акт на предмет його належності та допустимості, суд виходить із того, що такий складений у відповідності до вимог пункту 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 та відповідає формі акта, встановленій в додатку № 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій. В такому акті зазначено особу, якою здійснено залиття (сусід з квартири [ADDRESS] [PERSON] ), та квартиру, яку залито, причини залиття. Крім того, судом враховується та обставина, що наданий акт є лише одним із доказів, однак не єдиним, що підтверджує факт залиття квартири позивача та її причину, вказане також підтверджується звітом про незалежну оцінку матеріальних збитків, нанесених внаслідок залиття приміщень кв. [ADDRESS] , складеним 14.09.2022 повноважним суб`єктом оціночної діяльності, виготовленим на замовлення безпосередньо позивача за результатами огляду слідів залиття. Згідно представленого звіту вартість матеріальних збитків, нанесених внаслідок залиття приміщень кв. [ADDRESS] складає: 8872,00 грн. Факт залиття квартири позивача та завдання їй матеріальної шкоди в розмірі 8872,00 грн. відповідачем визнається. Згідно\~ст. 82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Відповідно до ч. 4\~ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. У відповідності до ч. 1\~ст. 1166 ЦК України\~шкода, завдана діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно зі\~ст. 1192 ЦК України, якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Враховуючи наведене вище з відповідача слід стягнути заподіяну залиттям матеріальну шкоду в розмірі встановленому звітом незалежну оцінку матеріальних збитків, нанесених внаслідок залиття приміщень кв. [ADDRESS] в розмірі 8872,00 грн. Положеннями\~ЦПК України\~визначено види судових витрат. Зокрема, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду (ч. 3\~статті 133 ЦПК України). Згідно п.п.2, 3 ч.3\~ст.133 ЦПК України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи, а також\~\~пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів. Таким чином, суд вважає обґрунтованою вимогу позивача про відшкодування їй витрат на оплату послуг суб`єкта оціночної діяльності, адже позивач змушена була до нього звертатись саме внаслідок дій (бездіяльності) відповідача, а тому з останнього також підлягають стягнення витрати позивача на оплату визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт пошкодженого майна, у розмірі 485,00 гривень. Щодо стягнення витрат на копіювання у розмірі 270,00 грн., то суд дійшов висновку про відмовлення у цій частині, оскільки витрати на копіювання до витрат пов`язаних з розглядом справи не відносяться. Відповідно до вимог ч. 1\~ст. 141 ЦПК України, слід стягнути з відповідача на користь позивача суму сплаченого судового збору у розмірі 1073,60 грн.

Outcome: partial