Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-25 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду із позовом до Хустської міської ради, третя особа без самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Хустського РНО Гелеван С.І. про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позову посилається на те, що [INFO] померла її мати [PERSON] . Вона як спадкоємець першої черги у строк із заявою про прийняття спадщини не звернулася у зв`язку з необізнаністю. У жовтні 2008 року вона виїхала за межі України до Чеської Республіки. Наразі приїхавши додому звернулася до приватного нотаріуса з метою оформлення спадщини, однак їй було відмовлено через пропуск строку. Посилаючись на приписи ст. 1272 ЦК України просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за померлою [PERSON] .. В судове засіданні позивач не з`явилася подавши заяву про розгляд справи без її участі. В судове засідання представник відповідача не з`явився, подавши заяву у якій повністю визнає позов [PERSON] та просить розглядати справи без його участі. В судове засідання третя особа приватний нотаріус Хустського РНО Гелеван С.І. не з`явився, клопотань не подавав. Перевіривши матеріали справи, дослідивши та оцінивши наявні докази, суд констатує наступне. У відповідності до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Частиною 4 ст. 200 ЦПК України передбачено, що ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Згідно з ч.2 ст. 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу. Відповідно до ч.ч.1, 4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с.6). Позивач [PERSON] є дочкою померлої, а отже спадкоємцем першої черги за законом (а.с.5). Відповідно до довідки ВК Хустської міської ради від 23.01.2024 [PERSON] , яка померла [INFO] , була зареєстрована в квартирі [ADDRESS] . З нею до дня смерті ніхто мне був зареєстрований (а.с.7). Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. За правилами статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1272 ч. 3 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може призначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пунктом 24 постанови Пленум Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 N 7, роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Встановлено, що позивач [PERSON] є спадкоємцем за законом першої черги. Суд бере до уваги твердження позивача про те, що вона вчасно не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини через необізнаність. Окрім того суд враховує твердження позивача про те, що у жовтні 2008 року (тобто через місяць після смерті матері) вона виїхала за кордон. Вказане свідчить про наявність поважних причини пропуску позивачем шестимісячного строку для подання вказаної заяви. Враховуючи наведене, а теж те, що відповідач Хустська міська рада визнала позов, таке визнання позову не суперечить закону та не порушує прав інших осіб, суд приймає визнання позову відповідачами, що відповідно до ч.4 ст. 206 ЦПК України, є підставою для його задоволення. Судові витрати слід покласти на позивача. За таких обставин,

Outcome: approved