Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-13 00:00:00

В грудні 2023 року [PERSON] звернулася до суду з позовом, в якому просить визначити для неї додатковий строк для прийняття спадщини, що відкрилась після смерті її батька [PERSON] терміном на два місяці. В обґрунтування вимог зазначила, що в 1996 році померла її мати [PERSON] , спадщину прийняв батько [PERSON] , який помер [INFO] . Після його смерті відкрилась спадщина на житловий будинок з надвірними спорудами по [ADDRESS] , який розташований на земельній ділянці площею 0,43 га, яка ним на день смерті не приватизована. Спадкоємцями першої черги за законом є вона та дві її сестри - відповідачі по справі [PERSON] та [PERSON] . Вона, як спадкоємець за законом першої черги заяви в нотаріальну контору не подавала, оскільки батько за життя повідомив, що розпорядився своїм майном на користь її сестер [PERSON] та [PERSON] . У вересні 2023 року до неї звернулась жителька с.Буртин з проханням продати їй вищевказаний будинок, на що вона їй повідомила, що житловий будинок з надвірними спорудами мали успадкувати її сестри, але в жовтні 2023 року з`ясувалось, що сестри спадщину не приймали. І тоді, після пошуків в будинку, серед документів знайшла заповіт батька на своє ім`я. На звернення до нотаріуса про прийняття спадщини отримала відмову через те, що минув шестимісячний строк прийняття спадщини. У зв`язку з наведеним, просить визначити для неї додатковий строк для прийняття спадщини В підготовче судове засідання [PERSON] не з`явилася, надала заяву, в якій просить здійснювати розгляд справи у її відсутності, позов підтримала та просить такий задовольнити із наведених вище підстав. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , кожна окремо, 03.01.2024 подали відзиви на позовну заяву, в яких просили справу розглянути у їх відсутності, не заперечували проти задоволення позову та ухвалення рішення в підготовчому судовому засіданні. Представник відповідача - Понінківської селищної ради в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги визнає, не заперечує проти задоволення позову. Дослідивши письмові докази, суд зазначає про наступне. Встановлено, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина на житловий будинок з надвірними спорудами 1967 року побудови по [ADDRESS] , який розташований на земельній ділянці площею 0,43 га, яка ним на день смерті не приватизована. Спадкоємцями першої черги за законом є вона та дві її сестри - відповідачі по справі [PERSON] та [PERSON] . Вона, як спадкоємець за законом першої черги, заяви в нотаріальну контору не подавала, оскільки батько за життя повідомив, що розпорядився своїм майном на користь її сестер [PERSON] та [PERSON] . В жовтні 2023 року з`ясувалось, що сестри спадщину не приймали і тоді, після пошуків в будинку, серед документів позивач знайшла заповіт батька на своє ім`я. На звернення до нотаріуса про прийняття спадщини отримала відмову через те, що минув шестимісячний строк прийняття спадщини. Вказані обставини підтверджуються даними: свідоцтва про народження, відповідно до якого батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] (а.с.9),свідоцтва про шлюб, відповідно до якого [PERSON] зареєструвала шлюб та отримала прізвище « [PERSON] » (а.с.8), свідоцтва про смерть, відповідно до якого [PERSON] помер [INFO] (а.с.10), заповіту, посвідченого 27.01.2009 Буртинською сільською радою, відповідно до якого [PERSON] все своє майно заповів для [PERSON] (а.с.11), довідки №254 від 18.10.2023, виданої Понінківською селищною радою в тім, що [PERSON] на день смерті [INFO] був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] , разом з ним була зареєстрована [PERSON] , яка не є членом сім`ї, в родинних стосунках з померлим не перебуває (а.с.12), виписки з по господарської книги Буртинської сільської ради №4, відповідно до якої за номером об`єкта по господарського обліку №0292 рахується домогосподарство , розташоване в [ADDRESS] , 1967 року побудови; загальна площа житлового будинку 49,5 кв.м, під вказане домогосподарство виділена земельна ділянка площею 0,43 га, яка не приватизована; головою дворогосподарства був [PERSON] , який помер [INFO] (а.с.13), довідки БТІ Полонської міської ОТГ №399 від 30.10.2023, відповідно до якої право власності на нерухоме майно, розташоване за адресою: [ADDRESS] в «КП БТІ» не зареєстровано (а.с.17), витягів зі Спадкового реєстру (а.с.21-26), листа приватного нотаріуса №563/01-16 від 20.10.2023, відповідно для кого для [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину через пропуск шестимісячного строку звернення, крім того повідомлено, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заведена (а.с.27), Згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Частиною першою статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через брак інформації про смерть спадкодавця, незнання положень закону тощо, тоді немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийняти спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину. Згідно з ч. 2 ст. 13 ЦПК України - збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду. Згідно з ч. 3 ст. 12; ч. 1 ст. 81 ЦПК України - кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи, і які в розумінні ст.ст. 77-78 ЦПК України повинні бути належними, допустимими, достовірними та достатніми. У постанові від 28 березня 2022 року в справі № 750/2158/21 (провадження № 61-753св22) Верховний Суд зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Зважаючи на те, що про наявність заповіту [PERSON] дізналась лише в жовтні 2023 року, бо до того вважала, що спадщину прийняли її сестри, дану обставину суд визнає поважною причиною пропуску шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Зважаючи на викладене, враховуючи, що сестри позивача - відповідачі по справі [PERSON] та [PERSON] , а також відповідач Понінківська селищна рада позовні вимоги визнають та не заперечують щодо задоволення позову, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved