Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-19 00:00:00

Перший заступник керівника Волноваської окружної прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області, Вугледарської міської військової адміністрації Волноваського району Донецької області звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просив стягнути з останнього на користь Вугледарської міської\~військової адміністрації\~Волноваського району\~Донецької області матеріальну шкоду, завдану внаслідок незаконного вилову риби в сумі 5100 грн. В обґрунтування позову зазначив, що постановою Волноваського районного суду Донецької області від 31 грудня 2020 року у справі №221/7774/20 відповідача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП України та призначено стягнення у виді 340 грн штрафу на користь держави. Відповідно до вказаної постанови відповідач 12 жовтня 2020 року о 20 год. 30 хв., перебуваючи на водоймі, розташованій на землях Микільської сільської ради Волноваського району Донецької області, грубо порушив правила рибальства, а саме здійснив вилов водних живих ресурсів забороненими сіткоснастневими знаряддями у розмірі 10 кг риби: товстолоб 20 шт., чим порушив п.п. 3.15, 4.6 Правил любительського і спортивного рибальства, ст.63 Закону України «Про тваринний світ», за що передбачена відповідальність за ч.4 ст.85 КУпАП. Зазначена постанова суду не оскаржена та набрала законної сили 11 січня 2021 року. Розмір матеріальної шкоди, завданої відповідачем навколишньому природному середовищу неправомірними діями, складає 5100 грн. Питання про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу судом при розгляді справи про адміністративне правопорушення не вирішувалось, внаслідок чого вона залишається не відшкодованою. Ухвалою Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська\~від 15 січня 2024 року відкрито провадження у даній цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Представник Волноваської окружної прокуратури Донецької області Левченко Я.М. у судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила задовольнити. Представник Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області Титаренко А. належним чином та завчасно сповіщений про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився. До початку судового засідання надав суду письмову заяву про підтримання позовних вимог та слухання справи у відсутності представника. Представник Вугледарської міської військової адміністрації Волноваського району Донецької області у судове засідання не з`явився, про час і місце судового розгляду повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив. Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи чи про розгляд справи у його відсутність, а також відзив не подавав, у зв`язку із чим, суд, враховуючи згоду представника позивача, ухвалив відповідно до ст. 280 ЦПК України проводити заочний розгляд справи з ухваленням заочного рішення суду. Суд, дослідивши письмові докази, встановив наступні фактичні обставини. Постановою Волноваського районного суду Донецької області від 31 грудня 2020 року у справі №221/7774/20, яка набрала законної сили 11 січня 2021 року, [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4\~ст.85 КУпАП\~та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави у розмірі 340 грн (а.с.25). Вказаною постановою встановлено, що 12 жовтня 2020 року о 20 год. 30 хв. [PERSON] на водоймі, яка розташована на землях Микільської сільської ради у с. Микільське Волноваського району Донецької області, здійснював лов риби забороненим знаряддям лову, а саме своєю лісковою сіттю, за допомогою якої впіймав рибу: товстолоб 20 шт., загальна вага 10 кг. Своїми діями\~ [PERSON] порушив ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства. Згідно частини шостої статті 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до\~розрахунку матеріальної\~шкоди,\~заподіяної [PERSON] незаконним виловом цінних порід риби (протокол №003543 від 12 жовтня 2020 року), сума шкоди склала 5100 грн (а.с.26, 28). В добровільному порядку відповідачем завдану державі шкоду не відшкодовано. Вирішуючи позовні вимоги, суд виходить із наступного. Згідно п.п. 3.14., 3.15. Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України 15.02.99 N 19 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28 квітня 1999 р. за N 269/3562 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), забороняється застосовувати без дозволу органів рибоохорони нові знаряддя та способи лову, які не передбачені цими Правилами рибальства. Забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. Відповідно до статті 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу.\~Розмір\~компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Згідно з частинами першою, четвертою, п`ятою статті 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" (далі - Закон) порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі (частина перша статті 69 Закону). Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Згідно положень статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Розмір такої шкоди обчислюється відповідно до Постанови КМУ N 1209 від 21 листопада 2011\~року "Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів" (яка була чинною\~на момент виникнення спірних правовідносин). Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду закріплені в статті 1166 ЦК України. Відповідно до частин першої та другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Підставою для цивільно-правової відповідальності за завдання шкоди є правопорушення, що включає як складові елементи: шкоду, протиправне діяння особи, котра її завдала, причинний зв`язок між ними, а також вину заподіювача шкоди. Так, під час вирішення спорів про відшкодування шкоди за статтею 1166 ЦК України доказуванню підлягає факт спричинення шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди і його вина, причинний зв`язок між протиправною дією та негативними наслідками. Відсутність хоча б одного з таких елементів виключає відповідальність за заподіяння шкоди. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Судом встановлено, що відповідач винен у заподіянні шкоди навколишньому природньому середовищу та станом на час розгляду справи завдану шкоду відповідачем не компенсовано. Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі. Згідно зі ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь Донецької обласної прокуратури, якою понесено судові втрати, підлягає стягненню сума судового збору у розмірі 2270 грн.

Outcome: approved