Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-22 00:00:00

позивачка [PERSON] звернулась до суду з позовом до ПУАТ «ФІДОБАНК», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Черленюх Л.В., Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради та [PERSON] , в якому просить визнати недійсним та скасувати Договір купівлі продажу (відступлення) прав вимоги за кредитним договором № GL3N011398 від 12.11.2019, укладений між ПУАТ «ФІДОБАНК», в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПУАТ «ФІДОБАНК» Білої І.В., та представником за довіреністю [PERSON] , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чернелюх Л.В.; визнати недійсним та скасувати Договір про відступлення прав вимоги за Договором іпотеки № 014/ZB680X/2/001 від 05.12.2012, укладеним між ПУАТ «ФІДОБАНК», в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПУАТ «ФІДОБАНК» Білої І.В., та представником за довіреністю [PERSON] , посвідчений за № 2328 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чернелюх Л.В.; визнати недійсним та скасувати реєстрацію обтяжень на нерухоме майно, а саме запис державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чернелюх Л.В. про проведену державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 49631269 від 12.11.2019, яким внесено запис про заборону на нерухоме майно - квартиру за адресою: [ADDRESS] , обтяжувач: [PERSON] ; визнати недійсним та скасувати державну реєстрацію прав на нерухоме майно, а саме реєстрацію права власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 46,2 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 2198713623101, за [PERSON] , внесену до державного реєстру речових прав на нерухоме майно державним реєстратором ЗМР Запорізької області Коротичем М.М. та виключити відповідні записи з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та відновити право власності за [PERSON] на зазначену квартиру шляхом поновлення запису про державну реєстрацію права власності за нею на підставі Договору купівлі-продажу від 05.12.2012 № 2694, посвідчений приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Морозовою В.М. Позов обґрунтовує тим, що 05.12.2012 нею придбано квартиру [ADDRESS] за 220\~000 гривень. Того ж дня між нею та ПАТ «ЕРСТЕ БАНК» було укладено кредитний договір № 014/ZB680X/2/001, відповідно до умов якого банк надав як позичальнику кредит у сумі 138\~400 гривень, зі строком користування кредитними коштами до 03 грудня 2032 року (включно). Поручителем виступив її чоловік [PERSON] , який за умовами договору, поручився перед кредитором у повному обсязі солідарно відповідати за порушення нею зобов`язань, що випливають з кредитного договору. Того ж дня, з метою забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором між банком та нею було укладено іпотечний договір № 014/ZB680X/2/001, відповідно до умов якого передала в іпотеку двокімнатну квартиру [ADDRESS] . [PERSON] , як її чоловік та власник 1/2 частини спірної квартири письмової згоди на укладення іпотечного договору банку не надав. Почала виплачувати кредит згідно з графіком AT «ЕРСТЕ БАНК». 29.04.2013 ПУАТ «ФІДОБАНК» було придбано 100 % акцій ПАТ «ЕРСТЕ БАНК». З того часу АТ «ЕРСТЕ БАНК» змінив назву ПУАТ «ФІДОБАНК». Після чого почала платити кредит на рахунок ПУАТ «ФІДОБАНК». До січня 2020 року належним чином виконувала умови кредитного договору, а платежі згідно графіку погашення кредиту сплачувались у більшому розмірі ніж передбачено договором. Станом на початок 2020 рік остаточна сума по кредитному зобов`язанню складала приблизно 50\~000 гривень, які необхідно було виплатити банку на протязі наступних 12 років. На початку 2020 року їй зателефонували працівники ПУАТ «ФІДОБАНК» і повідомили, що сплата щомісячних платежів за кредитним договором на розрахункові рахунки банку не будуть прийматися і про додаткову інформацію щодо рахунків, куди слід перераховувати щомісячні платежі, буде повідомлено додатково. Зі ЗМІ стало відомо, що ПУАТ «ФІДОБАНК» збанкрутів та знаходиться на стадії ліквідації. Представник системи ФГВФО, який на час ліквідації набув усі права ПУАТ «ФІДОБАНК» по кредитному та іпотечному договорах не поставив її до відома про цей факт, а також про наявність перед ними будь-якої заборгованості по кредитному договору. 21.08.2020 отримала вимогу щодо погашення заборгованості [PERSON] від 15.12.2012, як нового кредитора та іпотекодержателя. Будь-яких документів до вимоги [PERSON] не додано. Проте вбачалось, що 21.10.2019 відбулись відкриті торги (аукціон) з продажу активів ПУАТ «ФІДОБАНК» через електронний майданчик ТОВ «ЗАКУПКИ.ПРОМ.УА» і переможцем аукціону став [PERSON] . Зазначив, що нею не виконуються умови кредитного договору щодо погашення кредиту, внаслідок чого виникла заборгованість на загальну суму 57\~257,80 гривень, в нього є підстави для дострокового звернення стягнення на предмет іпотеки і що він як новий іпотекодержатель має право задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки на підставі відповідного застереження в договорі іпотеки. Однак [PERSON] не вказав куди вона могла б перерахувати кошти, жодного разу до спірної квартири він не приходив та не оглядав її. 04.09.2020 на адресу [PERSON] надіслала відповідь про те, що фінансово спроможна і готова сплатити грошові кошти за кредитним договором, а також вказала, що якщо заборгованість в неї виникла не з її вини, а по вині банка саме у зв`язку з його ліквідацією та не наданням банком реквізитів за яким необхідно сплачувати кредит. Просила ознайомити з документами на підставі яких він є кредитором та іпотекодержателем. Будь-якої відповіді на вказану відповідь від [PERSON] , представників ФГВФО та ПУАТ «ФІДОБАНК» не отримувала. Відповідно до витягу з ДРРП на нерухоме майно 01.01.2013 зареєстровано іпотеку за номером № 13339843 від 05.12.2012 Запорізьким міським нотаріальним округом, а 12.11.2019 приватним нотаріусом Чернелюх Л.В. Київського міського нотаріального округу м. Київ. Вважає безпідставно було внесено відомості про суб`єктів, де боржником та власником квартири вказана вона, а іпотекодержателем [PERSON] . Вважає, що ФГВФО в особі уповноваженої особи [PERSON] незаконно та безпідставно укладено договори купівлі продажу (відступлення) прав вимоги за кредитним договором № GL3N011398 від 12.11.2019 та відступлення прав вимоги за договором іпотеки від 12.11.2019, на підстав яких змінено власника спірної квартири, а саме на [PERSON] . Від ПУАТ «ФІДОБАНК» та ФГВФО не отримувала повідомлення про усунення порушень основного зобов`язання. Вважає, що на час звернення до суду з позовом у неї відсутня будь-яка заборгованість по кредитному договору, оскільки гроші банком були видані на 20 років у сумі 138\~400 гривень. До моменту останнього платежу сплинуло трохи більше ніж 7 років і за цей час вона виплатила ПУАТ «ФІДОБАНК» 60 % всієї суми кредиту. Але, ФГВФО незважаючи на те, що вона виконувала обов`язки за кредитним договором не запропонував їй остаточно розрахуватись по кредиту не надавши документів підтверджуючих наявність заборгованості, лишив можливості сплатити суму заборгованості та в супереч Розділу 5 Іпотечного договору розпочав звернення стягнення на предмет іпотеки. Крім того, ФГВФО не була проведена експертиза оцінки її квартири. Єдина оцінка квартири, яка була наявна у банка, проведена в 2013 році і складала 138\~400 гривень. Незважаючи на це, ФГВФО фактично продав квартиру [PERSON] за 57\~000 гривень. Згідно з пунктом 5.5.3. Іпотечного договору від 05.12.2012 реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Закону України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог Закону України «Про іпотеку». Вважає, що у приватного нотаріуса Чернелюх Л.В. було недостатньо документів для оформлення вказаних угод між ФГВФО та [PERSON] . Договір відступлення права вимоги не відповідає вимогам законодавства України, оскільки [PERSON] не є фінансовою установою. В червні 2021 року [PERSON] в перше з`явився до спірної квартири з невідомими особами та вимагав від її чоловіка звільнити помешкання. Співвідповідач [PERSON] подав відзив, в якому позов не визнав, обґрунтувавши заперечення тим, що 18.07.2016 НБУ за пропозицією ФГВФО прийняв рішення № 142-рш про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію ПУАТ «ФІДОБАНК». 19.07.2016 Виконавчою дирекцією Фонду прийнято рішення № 1265 «Про початок процедури ліквідації ПУАТ «ФІДОБАНК» та делегування повноважень ліквідатора банку», відповідно до якого розпочато процедуру ліквідації ПУАТ «ФІДОБАНК» з 20 липня 2016 року по 19 липня 2018 року. 20.05.2016 Правління НБУ прийняло рішення № 8 «Про віднесення Публічного акціонерного товариства «ФІДОБАНК» до категорії неплатоспроможних». 21.10.2019 відбулися відкриті торги (аукціон) з продажу активів ПУАТ «ФІДОБАНК» через електронний майданчик ГОВ «ЗАКУПКИ.ПРОМ.УА», забезпечення двокімнатна квартира за адресою: [ADDRESS] , переможцем якого став він. На момент укладання Договору купівлі-продажу (відступлення) прав вимоги загальна сума заборгованості за складала 57\~257,80 гривень. Ним здійснено оплату в сумі 55\~200 гривень. 12.11.2019 ПУАТ «ФІДОБАНК» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПУАТ «ФІДОБАНК» Білої І.В., та [PERSON] , від імені якого діяв представник [PERSON] уклали Договір про відступлення прав вимоги за Договором іпотеки. 18.08.2020 направив на адресу [PERSON] вимогу, в якій виклав обставини переходу прав вимоги від ПУАТ «ФІДОБАНК» та наявність заборгованості за кредитним договором на загальну суму 57\~257,80 гривень. зазначив, що як новий іпотекодержатель має право задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Після отримання поштового повідомлення про вручення іпотекодавцю вимоги про усунення порушень за кредитним договором протягом 55 днів чекав погашення заборгованості, яке не відбулося і 15.10.2020 подав заяву до Департаменту реєстраційних послуг разом із пакетом документів про реєстрацію права власності на підставі іпотечного застереження передбаченого договором іпотеки. Договір № GL3N011398 купівлі-продажу (відступлення) прав вимоги за кредитним договором укладений між уповноваженими представниками в письмовій формі, за яким відбулася передача прав вимоги та оплата. Договір про відступлення прав вимоги за договором іпотеки укладений між уповноваженими представниками в письмовій формі, посвідчений нотаріально за яким відбулася передача прав вимоги та державна реєстрація обтяжень в Державному реєстрі речових прав. Позивачка не надала будь-якого обґрунтування, яким чином договір купівлі-продажу (відступлення) прав вимоги за кредитним договором та договір про відступлення прав вимоги за договором іпотеки порушив її права та в чому саме полягає це порушення. Позивачка не є стороною договору купівлі-продажу та відповідно не має права на його оскарження. Тобто під час розгляду такого спору вирішується питання про спростування презумпції правомірності правочину й має бути встановлено не лише наявність підстав недійсності правочину, передбачених законом, але й визначено, чи було порушене цивільне право особи, за захистом якого позивач звернувся до суду, яке саме право порушене, в чому полягає його порушення, оскільки залежно від цього визначається необхідний спосіб захисту порушеного права, якщо таке порушення відбулось. 3 моменту відкликання банківської ліценції у ПУАТ «ФІДОБАНК» він фактично перестав виконувати функції банківської установи та знаходиться у особливому стані та усі повноваження по його управлінню відповідно до чинного законодавства переходять виключно до ФГВФО. Відповідач не здійснив будь-яких дій щодо збільшення суми боргу позивача, а зазначив суму, яка була зафіксована первісним кредитором під час відступлення прав вимоги та повідомив боржника про перехід цих прав вимоги до нього у тому самому розмірі. Таким чином, це повністю спростовує доводи позивача, що [PERSON] , замінив собою банк. Позивачка після віднесення ПУАТ «ФІДОБАНК» до неплатоспроможних банків України та під час його виведення з ринку маючи можливість ознайомитися з усією інформацією щодо виконання зобов`язань за кредитним договором на офіційному сайті ПУАТ «ФІДОБАНК» та сайті ФГВФО де розміщена повна інформація про погашення заборгованості по кредитним договорам не здійснила будь-яких дій, а фактично ухилилася від своїх зобов`язань. Також твердження позивачки щодо можливості погашення кредиту та належного виконання зобов`язань за кредитним договором у зв`язку з відсутністю банку є способом ухилення від взятих на себе зобов`язань по поверненню кредитних коштів. Укладені договір купівлі-продажу (відступлення) прав вимоги за кредитним договором та договір про відступлення прав вимоги за договором іпотеки відповідає вимогам статей 512, 513, 514 ЦК України та є договорами відступлення права вимоги, а не договорами факторингу. Державна реєстрація речових прав на нерухоме майно квартиру відбулася у відповідності до вимог передбачених Законом України «Про іпотеку». Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та Постановою Кабінету Міністрів України № 1127 від 25.12.2015 року «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». Позивачка [PERSON] \~подала відповідь\~на відзив\~співвідповідача [PERSON] ,\~в якому\~зазначила,\~що до\~відзиву відповідач\~додав додатки\~на 21\~аркуші,\~які вважає\~судом не\~можуть бути\~прийняті до\~уваги,\~оскільки ці\~докази подані\~в порушенні\~частини другої\~статті 95\~ЦПК України.\~З копії\~акту прийому-передачі\~вбачається,\~що банком\~ [PERSON] \~було передано\~236\~аркушів,\~але до\~свого відзиву\~такі документи\~він не\~додав,\~з чого\~не можливо\~зрозуміти яка\~сума була\~заборгована на\~час укладення\~Договору №\~GL3N011398\~від 12.11.2019.\~Нею не\~укладалось ніяких\~кредитних договорів\~04.12.2012,\~про який\~вказано в\~Додатковій угоді\~№ 2\~до кредитного\~договору №\~014/ZB680X/2/001\~від 17.12.2013.\~Сума,\~яку відповідач\~сплативдо договору № GL3N011398 від 12.11.2019, складає 55\~200 гривень та не співпадає із сумою, зазначеною у вимозі 57\~257,80 гривень. В копіях документів, які надані до відзиву на позовну заяву, вперше дізналася, що місцем проживання відповідача є адреса: [ADDRESS] , оскільки у вимозі була зазначена інша адреса. Вперше дізналася про наявність звіту № 180820-10 про оцінку майна станом на 18.08.2020. Вартість спірної квартири становить 320\~901 гривня. Різниця між оцінкою спірної квартири та боргом становить 265\~701 гривня, яку не отримувала будь-яким способом та яку ніхто не запропонував отримати. Її колишній чоловік [PERSON] , як поручитель, не був повідомлений про зміну кредитора за вказаним кредитним договором та якому вимога щодо погашення заборгованості не надсилалась зовсім. Представник співвідповідача Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради Демчук А.В. подала відзив, в якому позов не визнала, обґрунтувавши заперечення тим, що Департамент вважає себе неналежним відповідачем, оскільки належним відповідачем у такій справі є особа, право на майно якої оспорюється та щодо якої здійснено аналогічний запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. [PERSON] було подано повний перелік документів згідно з пунктом 61 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1127 від 25.12.2015. При виконанні пошуку у відповідності до вимог чинного законодавства, державним реєстратором було встановлено, що у ДРРП на нерухоме майно та їх обтяжень зареєстровано іпотеку від 05.12.2012, боржник: [PERSON] , іпотекодержатель [PERSON] . Відповідач не набув права здійснювати фінансові операції відносно боржника, оскільки за умовами договору про відступлення (купівлю-продаж) прав вимоги у нього виникло лише право вимагати виконання зобов`язань у розмірі та обсязі, які існували на момент цього договору, без можливості нарахування додаткових процентів і неустойка нарахування яких мав первісний кредитор. Представник співвідповідача ПУАТ «ФІДОБАНК» Заплішна О. подала відзив, в якому позов не визнала, обґрунтувавши заперечення тим, що на підставі рішення НБУ від 20.05.2016 № 8 «Про віднесення ПУАТ «ФІДОБАНК» до категорії неплатоспроможних» виконавчою дирекцією ФГВФО прийнято рішення від 20.05.2016 № 783 «Про запровадження тимчасової адміністрації у ПУАТ «ФІДОБАНК» та делегування повноважень тимчасового адміністратора банку». Розпочато процедуру виведення ПУАТ «ФІДОБАНК» з ринку, призначено уповноважену особу Фонду та делеговано всі повноваження тимчасового адміністратора ПУАТ «ФІДОБАНК». Рішенням від 09.06.2016 № 959 продовжено строки тимчасової адміністрації у неплатоспроможному ПУАТ «ФІДОБАНК» з 20.06.2016 до 19.07.2016 включно. Відповідно до рішення від 19.07.2016 № 1265 «Про початок процедури ліквідації ПУАТ «ФІДОБАНК» та делегування повноважень ліквідатора банку» розпочато процедуру ліквідації ПУАТ «ФІДОБАНК» з 20.07.2016 до 19.07.2018 включно, призначено уповноважену особу Фонду гарантування та делеговано всі повноваження ліквідатора ПУАТ «ФІДОБАНК», в тому числі з підписання всіх договорів, пов`язаних з реалізацією вів банку у порядку, визначеному Законом, окрім повноважень в частині організації реалізації вів банку, [PERSON] з 20.07.2016 до 19.07.2018 включно. Виконавча дирекція Фонду гарантування вкладів фізичних осіб прийняла рішення від 02.07.2018 № 1836 про продовження строків здійснення процедури ліквідації ПУАТ «ФІДОБАНК» строком на 2 роки з 20.07.2018 до 19.07.2020 включно. Виконавчою дирекцією ФГВФО прийнято рішення № 2732 від 25 жовтня 2019 року про зміну уповноваженої особи Фонду на ліквідацію ПУАТ «ФІДОБАНК». Відповідно до інформації, наявній у Публічному паспорті активу, станом на 01.07.2019 на балансі ПУАТ «ФІДОБАНК» обліковувалась заборгованість за кредитним договором № 014/ZB680X/2/001 від 05.12.2012, позичальник [PERSON] , у розмірі 51\~187,65 гривень, валюта кредиту 980 (гривня). Рішенням Комітету ФНВФО з питань консолідації, управління та продажу майна (активів) банків від 28.08.2019 № 391 визначено активи ПУАТ «ФІДОБАНК», що підлягають продажу на відкритих торгах (аукціоні) шляхом проведення відкритих торгів (аукціонів) із використанням електронної торгової системи для проведення електронного аукціону, який складається з автоматичного покрокового зниження початкової (стартової) ціни лоту, етапів подання закритих цінових пропозицій та цінової репозиції, а саме права вимоги за кредитними договорами, що укладені з фізичними особами. Позивачкою не зазначено у позові та не доведено жодними належними, допустимими та достовірними доказами, які саме права були порушені внаслідок укладення вказаного правочину та яким чином визнання недійсним договору допоможе відновити порушені права. Також, представник зазначила, що визнання недійсним правочину не є належним та ефективним способом захисту, а тому позовні вимоги щодо визнання недійсними договору № GL3N011398 від 12.11.2019 та договору іпотеки № 014/ZB680X/2/001 від 05.12.2012 задоволенню не підлягають. Співвідповідачка приватний\~нотаріус Київського\~міського нотаріального\~округу Черленюх\~Л.В.\~подала відзив,\~в якому\~позов не\~визнала,\~обґрунтувавши заперечення\~тим,\~що вимоги\~позовної заяви\~в частині\~визнання недійним\~та скасування\~договору купівлі-продажу\~(відступлення)\~прав вимоги\~за кредитним\~договором №\~GL3N011398\~від 12.11.2019\~є необґрунтованими\~щодо неї,\~оскільки вказаний\~договір нею\~нотаріально не\~посвідчувався і\~вчинений і\~простій письмовій\~формі шляхом\~підписання двома\~сторонами.\~При нотаріальному\~посвідченні договору\~іпотеки №\~014/ZB680X/2/001\~від 05.12.2012\~нею дотримано\~всі загальні\~правила вчинення\~нотаріальних дій\~з приводу\~місця та\~строків вчинення\~нотаріальної дії,\~встановлення осіб,\~які звернулися\~за вчиненням\~нотаріальної дії,\~визначення обсягу\~цивільної дієздатності\~фізичних осіб\~і перевірка\~цивільної правоздатності\~та дієздатності\~юридичних осіб,\~перевірка повноважень\~представника фізичної\~або юридичної\~особи,\~встановлення намірів\~сторін вчиняти\~правочин,\~перевірки справжності\~підписів учасників\~правочину та\~всіх інших\~вимог,\~що підтверджується\~письмовими доказами,\~що надсилалися\~до суду\~виконання ухвали\~Ленінського районного\~суду міста\~Запоріжжя від\~09\~серпня 2021\~року у\~справі №\~334/5623/21. Державна реєстрація обтяження на нерухоме майно, а саме запис державного реєстратора приватного нотаріуса Черленюх Л.В. Київського міського нотаріального округу про проведену державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 49631269 від 12.11.2019, яким внесено запис про заборону на нерухоме майно квартиру за адресою: [ADDRESS] , обтяжувач: [PERSON] в трактуванні позивачки нею не проводилася. Натомість, нею винесено рішення про проведену державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 49631269 від 12.11.2019, яким внесено зміни в запис про обтяження (заборона на нерухоме майно), при посвідченні договору іпотеки в частині обтяжувана: ПУАТ «ФІДОБАНК» замінено на [PERSON] , відтак фактично нею проведено державну реєстрацію відомостей про відступлення прав договором іпотеки, що виникла на підставі договору про відступлення прав вимоги за договором іпотеки. Представником третьої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб Заплішною О. подані пояснення щодо позову, в яких викладені заперечення проти позову, аналогічні запереченням, викладеним нею як представником співвідповідача ПУАТ «ФІДОБАНК» у відзиві. 30.03.2023 третя особа [PERSON] подав пояснення щодо позову, які суд не бере до уваги, оскільки вони подані поза межами строку, встановленого судом в ухвалі про відкриття провадження у справі від 09.08.2021. Також представником співвідповідача ПУАТ «ФІДОБАНК» Нужненком Ю. подані письмові пояснення, які суд не бере до уваги, оскільки при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, якими є позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву, що передбачено частинами першою та другою статті 174 ЦПК України. Ухвалою про забезпечення позову від 06.08.2021 заяву [PERSON] про забезпечення позову задоволено, заборонено [PERSON] вчиняти (укладати) правочини, направлені на відчуження третім особам квартири [ADDRESS] . Ухвалою про прийняття заяви до розгляду та відкриття провадження у справі від 09.08.2021 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, справа призначена до розгляду у загальному провадженню, призначено підготовче засідання. Ухвалою про розгляд клопотань від 03.11.2021 клопотання Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про залучення третьої особи задоволено, залучено Фонд гарантування вкладів фізичних осіб до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів; задоволене клопотання представника Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради Демчук Анни Віталіївни про зміну неналежного відповідача, замінено первісного відповідача Відділ державної реєстрації речових прав Управління державної реєстрації речових прав на нерухоме майно Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради належним відповідачем - Департаментом реєстраційних послуг Запорізької міської ради; у задоволенні клопотання позивачки [PERSON] про витребування доказів відмовлено. Ухвалою про призначення судового розгляду від 16.09.2022 закрите підготовче провадження та справа призначена до судового розгляду по суті. Ухвалою про повернення позовної заяви від 19.08.2022 позовну заяву [PERSON] як третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, до [PERSON] та [PERSON] про визнання права власності на спільне майно подружжя - повернуто заявнику. Ухвалою про заміну відповідача від 04.05.2023 задоволене представника позивачки адвоката Гуляєвої С.Л. про заміну первісного відповідача належним відповідачем, замінено первісного відповідача уповноважену особу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб Білу І.В. належним відповідачем ПУАТ «ФІДОБАНК». Позивачка [PERSON] та її представник адвокат Гуляєва С.Л. в судовому засідання позов та обставини, яким він обґрунтований підтримали. Представник співвідповідача ПУАТ «ФІДОБАНК» та третьої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб Кібець Р.Р. позов не визнав з урахуванням обставин, викладених у відзиві та поясненнях щодо відзиву. Співвідповідач приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Черленюх Л.В. в судове засідання не з`явилася. Подала заяву про розгляд справи без її участі. Представник співвідповідача Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради Демчук А.В., будучи належним чином повідомленою про дату, час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилась. Причини неявки не повідомила. Заяву про розгляд справи без її участі не подала. Співвідповідач [PERSON] , будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився. Причини неявки суду не повідомив. Заяву про розгляд справи без його участі не подав. Представник співвідповідача [PERSON] адвокат Тітов В.А. в судовому засіданні позов не визнав за обставин, зазначених у відзиві. Третя особа [PERSON] позов підтримав. Пояснив, що кредитний договір укладений між позивачкою та ПУАТ «ФІДОБАНК». Він був поручителем. Листи про наявність боргу на його адресу не надходили. Він постійно проживає у спірній квартирі, яка частково була придбана за кредитні кошти. У шлюбі з позивачкою перебував до жовтня 2017 року. Кредит позивачці був наданий до 2037 року. Кредит сплачували з сімейного бюджету. Про продаж прав вимоги за кредитним договором банк йому не повідомляв, дізнався від [PERSON] , який розповів коли прийшов до квартири з невідомими особами, що він є власником спірної квартири. Потім від нього надійшов лист. [PERSON] запропонував йому виїхати зі спірної квартири. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явився. Подав клопотання про розгляд справи без його участі. Представник третьої особи ТОВ «ЛЕДЕНЬ», будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився. Причини неявки суду не повідомив. Заяву про розгляд справи без його участі не подав. Заслухавши пояснення сторін та їх представників, дослідивши заяви по суті спору, письмові докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. 05.12.2012 між Публічним акціонерним товариством «ЕРСТЕ БАНК» та [PERSON] укладено кредитний договір з фізичною особою № 014/ZB680X/2/001 (далі Кредитний договір). Згідно з підпунктом 1.1. пункту 1 Кредитного договору кредитор на положеннях та умовах цього Договору надає Позичальнику кредит в сумі 138\~400 гривень, зі строком користування кредитними коштами (кредитом) до 03 грудня 2032 року (включно) із сплатою процентів річних в розмірі, порядку та на умовах, встановлених договором. Згідно з підпунктом 1.1.1. пункту 1 Кредитного договору за користування кредитними коштами Позичальник сплачує Кредитору проценти, що нараховуються за Змінюваною процентною ставкою. Змінювана процентна ставка буде складати суму розміру погодженого сторонами індексу Базової ставки (UIRD) та Маржі. Розмір змінюваної процентної ставки на момент укладення цього Договору складає 24,22 процентів річних. Максимальний розмір збільшення процентної ставки становить суму чотирьох облікових ставок НБУ на дату, з якої застосовуватиметься така ставка. Підпунктом 2.12.1 пункту 2.12 Кредитного договору його сторони передбачили повернення кредиту щомісячними платежами. Згідно з підпунктом 6.1 пункту 6 Кредитного договору договір набуває чинності з дати його укладання та діє до часу повного погашення Позичальником заборгованості за кредитом (позичкової заборгованості, процентів за користування кредитом, комісій та неустойки). [PERSON] , перебуваючи у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] , ознайомлений з умовами кредитного договору, проти його та будь-яких додаткових угод укладення останньою не заперечує, що підтверджується заявою на вказаному договорі. Відповідно до свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 27.07.2011 27.11.2011 між [PERSON] та [PERSON] був укладений шлюб. Позивачкою змінено прізвище « [PERSON] » на прізвище « [PERSON] ». Рішенням Орджонікідзевського районного суду міста Запоріжжя від 25.10.2017 у справі № 335/8750/17 шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірваний. [PERSON] відновлене дошлюбне прізвище « [PERSON] ». В результаті укладення кредитного договору позивачка отримала повідомлення позичальника - фізичної особи про умови надання споживчого кредиту та графік погашення кредиту погодженого між його сторонами. Того ж дня, між [PERSON] та позивачкою укладено договір купівлі-продажу, посвідчений приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Морозовою В.М., зареєстрований в реєстрі за № 2694 (далі Договір купівлі-продажу). Згідно з підпунктом 1.1 пункту 1 Договору купівлі-продажу Продавець передає у власність Покупця (продає) належну йому на праві власності квартиру житловою площею 29,1 кв.м., загальною площею 46,2 кв.м., яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , а Покупець приймає у власність (купує) цю квартиру і зобов`язується сплатити за неї грошову суму, визначену у цьому Договорі. [PERSON] надав згоду на купівлю вказаної квартири позивачкою за спільні кошти, надав згоду на передачу вказаної квартири в іпотеку та погодився на зміну будь-яких умов договору іпотеки та кредитного договору, що підтверджується заявою до компетентних органів, посвідченою приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Морозовою В.М., зареєстрованою в реєстрі за № 2693. Також 05.12.2012 між ПАТ «ЕРСТЕ БАНК» та позивачкою укладено іпотечний договір № 014/ZB680X/2/001, посвідчений приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Морозовою В.М., зареєстрований в реєстрі за № 2696 (далі Іпотечний договір). Предметом іпотеки є нерухоме майно: двокімнатна квартира, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (підпункт 1.2 пункт 1 Іпотечного договору). Згідно з підпунктом 1.3. пункту 1 Іпотечного договору заставна вартість предмета іпотеки визначається Сторонами в сумі 197\~740,34 гривень. Відповідно до підпункту 1.4. пункту 1 Іпотечного договору на строк дії цього Договору предмет іпотеки залишається у володінні (користуванні) іпотекодавця. Пункт 5 Іпотечного договору містить іпотечне застереження, відповідно до якого цей договір є договором про задоволення вимог іптекодержателя, на підставі якого останній на власний розсуд може, у тому числі, задовольнити забезпечені іпотекою вимоги іпотекодержателя за Кредитним договором шляхом набуття права власності на предмет іпотеки (підпункт 5.5.1 Іпотечного договору). Приватним нотаріусом Морозовою В.М. накладена заборона відчуження квартири [ADDRESS] , зареєстрована в реєстрі за № 2697, про що вказано в Іпотечному договорі. 05.12.2012 між Публічним акціонерним товариством «ЕРСТЕ БАНК» (Кредитор), [PERSON] (Поручитель) та позивачкою укладено договір поруки № 014/ZB680X/2/001 (далі Договір поруки). Згідно з підпунктом 1.1. пункту 1 Договору поруки поручитель зобов`язується перед Кредитором у повному обсязі солідарно відповідати за порушення Позичальником зобов`язань, що випливають з Кредитного договору № 014/ZB680X/2/001 від 05 грудня 2012, укладеного між Кредитором та Позичальником (з урахуванням всіх додаткових угод до нього, в тому числі тих, що можуть бути укладені в подальшому). Згідно з підпунктом 2.1. пункту 2 Договору поруки, повернення кредиту за Кредитним договором в сумі (ліміт) 138\~400 гривень в строк до 03 грудня 2032 року (кінцевий термін) з дотриманням, при цьому, визначеного Кредитним договором порядку сплати періодичних платежів або достроково у випадках, передбачених Кредитним договором та/або цим Договором, та/або чинним законодавством України. 29.04.2013 правонаступником прав та обов`язків ПАТ «ЕРСТЕ БАНК» стало ПУАТ «ФІДОБАНК», що визнається сторонами. 29.10.2013 між ПУАТ «ФІДОБАНК» та позивачкою укладено Додаткову угоду № 1 до Кредитного договору, яким встановлено порядок сплати Позичальником процентів за користування кредитом (пункт 1). Відповідно до підпункту 1.1. пункту 1 Додаткової угоди з дати підписання цієї Додаткової угоди, Сторони погодились, що за користування кредитними коштами (кредитом) Позичальник сплачує Кредитору проценти, що нараховуються за фіксованою процентною ставкою в розмірі 22% процентів річних. Згідно з підпунктом 1.2. пункту 1 Додаткової угоди, з урахуванням умов Кредитного договору щодо порядку нарахування процентів за користування кредитом та порядку повернення кредиту (повністю та/або частково), сплати процентів за користування кредитом та інших платежів повернення кредиту (основної позичкової заборгованості) та сплата процентів за користування кредитом здійснюється Позичальником щомісячно в дату визначену Кредитним договором, згідно з Графіком погашення, наведеним в Додатку № 2 до цієї Додаткової угоди. Кожний Графік, сформований станом на більш пізню дату та підписаний Сторонами, заміняє попередній підписаний Сторонами Графік, сформований станом на більш ранню дату, без укладення Сторонами додаткової угоди (договору про внесення змін та/або доповнень) до Кредитного договору. У зв`язку із укладенням Додаткової угоди № 1 від 29 жовтня 2013 року до Кредитного договору з фізичною особою № 014/ZB680X/2/001 від 05 грудня 2012 року сторони дійшли згоди внести зміни до пункту 2 Договору поруки та викласти у новій редакції (пункт 1): Згідно з підпунктом 2.2. Додаткової угоди до Договору поруки сплата процентів за користування кредитними коштами (кредитом) нараховуються за фіксованою процентною ставкою в розмірі 22 % процентів річних та/або комісій в розмірі, строки та порядку, що визначені Кредитним договором. Згідно з інформацією з ДРРП на нерухоме майна № 188352409 від 12.11.2019 власником квартири [ADDRESS] є позивачка. На підставі договору іпотеки від 05.12.2012 внесені відомості про його суб`єктів: Іпотекодержателем є ПУАТ «ЕРСТЕ БАНК», боржник позивачка. Накладено заборону відчуження нерухомого майна. Рішенням Правління Національного банку України № 142рш від 18.07.2016 відкликано банківську ліцензію та ліквідовано ПУАТ «ФІДОБАНК». Рішенням комітету Фонду гарантування вкладів фізичних осіб з питань консолідації, управління та продажу майна (активів) банків № 391 від 28.08.2019, затверджено умови продажу активів ПУАТ «ФІДОБАНК». З 28.10.2019 призначено уповноваженою особою Фонду на ліквідацію та делегування всі повноваження ліквідатора ПУАТ «ФДОБАНК» Білу І.В., що підтверджується рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб № 2732 від 25.10.2019 та наказу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб № 460 від 25.10.2019. 21.10.2019 Товариством з обмеженою відповідальністю «ЗАКУПКИЮПРОМ.УА» проведено аукціон продажу права вимоги за кредитним договором № 014/ZB680X/2/001 від 05.12.2012, номер лоту GL3N011398, ціна продажу лоту 55\~200 гривень, переможцем якого став [PERSON] , що підтверджується протоколом електронного аукціону № UA-EA-2019-09-02-000034-b та платіжним дорученням № 6 від 05.11.2019. 12.11.2019 між ПУАТ «ФІДОБАНК» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідація ПУАТ «ФІДОБАНК» Білої Ірини Володимирівни та [PERSON] , від імені якого діяв представник [PERSON] , укладено договір купівлі-продажу (відступлення) прав вимоги за кредитним договором № GL3N011398 (далі Договір купівлі-продажу прав вимоги за кредитним договором). Згідно підпункту 2.1. пункту 2 Договору купівлі-продажу прав вимоги за кредитним договором за цим Договором в порядку та на умовах, визначених цим Договором, за результатами відкритих торгів (аукціону) з продажу майнових прав, оформлених протоколом № UA-EA-2019-09-02-000034-b від 21.10.2019, складеного ТОВ «ЗАКУПКИ.ПРОМ.УА», Первісний Кредитор передає у власність Новому Кредитору, а Новий Кредитор приймає у власність права вимоги до позичальника за Кредитним договором № 014/ZB680X/2/001 від 05.12.2012 з Додатковими угодами/договорами (за наявності) зазначеними у Додатку № 1 до цього Договору, включаючи права вимоги до правонаступників Позичальника, спадкоємців Позичальника, страховиків або інших осіб, до яких перейшли обов`язки Позичальника, або які зобов`язані виконати обов`язки Позичальника, за Кредитним договором. Новий Кредитор сплачує Первісному Кредитору за відступлення Права вимоги грошові кошти у сумі та у порядку, визначених цим Договором. Відповідно до Додатку № 1 Договору купівлі-продажу прав вимоги за кредитним договором та Акту приймання-передачі оригіналів документів від 12.11.201, Публічне акціонерне товариство «ФІДОБАНК», який є правонаступником Публічного акціонерного товариства «ЕРСТЕ БАНК» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідація ПУАТ «ФІДОБАНК» Білої І.В. передав, а [PERSON] прийняв кредитну справу № 014/ZB680X/2/001 [PERSON] , кредитний договір № 014/ZB680X/2/001 від 05.12.2012, Додаткову угоду № 1 до Кредитного договору № 014/ZB680X/2/001 від 29.10.2013, Додатку угоду № 2 до Кредитного договору № 014/ZB680X/2/001 від 17.12.2013, Договір поруки № 014/ZB680X/2/001 від 05.12.2012, Додатку угоду № 1 до Договору поруки № 014/ZB680X/2/001 від 29.10.2013. Згідно з пунктом 2 вказаного Акту первісним Кредитором передано Новому Кредитову всі наявні у Первісного Кредитора документи кредитної справи № 014/ZB680X/2/001 (копії та оригінали документів), про що Сторони одна до одної жодних претензій не мають. Відповідно до Додатку № 1 до Договору купівлі-продажу прав вимоги за кредитним договором ПУАТ «ФІДОБАНК» відступило [PERSON] право вимоги за Кредитним договором в сумі 57\~257,80 гривень, яка складається з: заборгованості за кредитними коштами в сумі 50\~076,96 гривень та заборгованості за нарахованими процентами в сумі 7\~180,84 гривень. [PERSON] надала згоду [PERSON] на придбання в ПУАТ «ФІДОБАНК» майна, а саме прав вимоги за кредитним(и) договором (договорами) та договорами забезпечення, визначеними протоколом електронного аукціону № UA-EA-2019-09-02-000034-b від 21.10.2019, що підтверджується її заявою, посвідченою приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Абрамовим М.О., зареєстрованою в реєстрі за № 807. Того ж дня між ПУАТ «ФІДОБАНК» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПУАТ «ФІДОБАНК» Білої І.В. та [PERSON] , від імені якого діяв [PERSON] , укладено договір про відступлення прав за договором іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Черленюх Л.В., зареєстрований в реєстрі за № 2328 (далі - Договір про відступлення прав за договором іпотеки). Згідно з\~підпунктом 1.1.\~пункту 1\~Договору про відступлення прав за договором іпотеки в порядку та на умовах, визначених цим Договором, Первісний Іпотекодержатель відступає (передає), а Новий Іпотекодержатель набуває (приймає) належні Первісному Іпотекодержателю права за Договором іпотеки, включаючи, але не обмежуючись, у разі невиконання Позичальником зобов`язань за Кредитним договором, право задовольнити свої вимоги за Кредитним договором шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки за Договором іпотеки. Відповідно до підпункту 2 Договору про відступлення прав за договором іпотеки предметом іпотеки за Договором іпотеки, є нерухоме майна, а саме: двокімнатна квартира, загальною площею 46,2 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Заставна вартість предмету іпотеки за договором іпотеки складає 197\~740,34 гривень. Відповідно до витягу з ДРРП № 188390618 від 12.11.2019 на підставі договору іпотеки від 05.12.2012 внесено відомості про державну реєстрацію іпотек. Боржник: [PERSON] , іпотекодержатель: [PERSON] . Згідно з витягом з ДРРП № 188387633 від 12.11.2019 та № 228943979 від 21.10.2020 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Черленюх Л.В. на підставі договору іпотеки від 05.12.2012 та договору про відступлення прав за договором іпотеки від 12.11.2019 проведено державну реєстрацію обтяження на квартиру за адресою: [ADDRESS] , за якими обтяжувачем є [PERSON] , особою, майно/права якої обтяжуються є позивачка. Відповідно до витягів з ЄДР від 12.11.2019 ПУАТ «ФІДОБАНК» перебуває в стані припинення. Рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб № 1124 від 15.06.2020, вирішено здійснювати ліквідацію ПУАТ «ФІДОБАНК» з урахуванням вимог Закону України № 590-ІХ від 13 травня 2020 року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення механізмів регулювання банківської діяльності» та відповідно до ч. 5 ст. 44 Закону щодо здійснення ліквідаційної процедури системно важливого банку забезпечуючи виконання заходів щодо управління майном (активами) банку та задоволення вимог кредиторів, та продовжено повноваження ліквідатора ПУАТ «ФІДОБАНК» Білій І.В. Згідно зі звітом про оцінку вартості № 180820-10, виконану Товариством з обмеженою відповідальністю «ЛЕДЕНЬ», станом на 18.08.2020 ринкова вартість квартири [ADDRESS] склала 320\~901 гривня. Відповідно до довідки [PERSON] від 13.10.2020 та вимоги щодо порушення умов Кредитного договору, опису вкладення, рекомендованого повідомлення, накладної № 6900508425930 та фіскального чека [PERSON] позивачці була надіслана довідка про наявність заборгованості за договором іпотеки, яка станом на 13.10.2020 становить 57\~257,80 гривень та складається з заборгованості за кредитним договором 50\~076,96 гривень та заборгованості за нарахованими процентами 7\~180,84 гривень. Відповідно до заяви (відповідь на вимоги щодо порушення умов Кредитного договору з фізичною особою (від 18.08.2020 № 1)) від 01.09.2020, описами вкладень, накладними № 6900528540593 та 6900508540623 позивачка повідомила [PERSON] про відсутність у неї порушень по сплаті кредиту за умовами Кредитного договору та просила надати їй документи, які підтверджують законність вчинення відступлення прав вимоги за кредитним та іпотечним договорами. Згідно з листом Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідація ПУАТ «ФІДОБАНК» Білої І.В. та представника [PERSON] [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] повідомлено про відступлення ПУАТ «ФІДОБАНК» права вимоги [PERSON] по Кредитному договору № 014/ZB680X/2/001 від 05.12.2012 та Іпотечним договором № 014/ZB680X/2/001 від 05.12.2012, договір поруки № 014/ZB680X/2/001 від 05.12.2012. Відповідно до заяв (вимог) від 01.09.2020, описів вкладень у цінний лист, накладних № 6900508540585 та 6900508540607 позивачкою до Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «ФІДОБАНК» Білої І.В. та Публічного акціонерного товариства «ФІДОБАНК», надісланих 04.09.2020, позивачка просила надати документи, які підтверджуються законність вчинення відступлення прав вимоги за кредитним та іпотечним договорами. Згідно з інформаційною довідкою з ДРРП № 227675886 від 11.10.2020 квартира [ADDRESS] на праві особистої приватної власності на підставі договору купівлі-продажу від 05.12.2012 належить позивачці. На підставі договору іпотеки від 05.12.2012 позивачка є боржником, іпотекодержатель [PERSON] , який є обтяжувачем вказаного нерухомого майна. Відповідно до інформаційних довідок з ДРРП на нерухоме майно № 258257454 від 25.05.2021 та № 269420946 від 06.08.2021, квартира [ADDRESS] на праві особистої приватної власності належить [PERSON] .. На підставі договору іпотеки від 05.12.2012 [PERSON] є боржником, іпотекодержатель [PERSON] , який є обтяжувачем вказаного майна. Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майна № 307084860 від 11.08.2022, власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] . На підставі договору іпотеки від 05.12.2012 боржником є [PERSON] , іпотекодержатель [PERSON] . На підставі договору іпотеки від 05.12.2012 та договору про відступлення прав за договором іпотеки від 12.11.2019 внесено відомості про обтяження на нерухоме майно. Відповідно до довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 11.08.2022, ринкова вартість квартири [ADDRESS] , склала 648\~145,94 гривень. Рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб № 874 від 31.10.2022, відкликано повноваження ліквідатора ПУАТ «ФІДОБАНК», делеговані Білій Ірині Володимирівні та уповноважено заступника директора-розпорядника Фонду Білай Ольгу Сергіївну представляти інтереси ПУАТ «ФІДОБАНК». Згідно з частиною першою статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до частини першої статті 510 ЦК України сторонами у зобов`язанні є боржник і кредитор. Згідно з пунктом 1 частини першої статті 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). За частиною першою статті 513 ЦК України правочин щодо заміни кредитора у зобов`язанні вчиняється у такій самій формі, що і правочин, на підставі якого виникло зобов`язання, право вимоги за яким передається новому кредиторові. Відповідно до статті 514 ЦК України до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Отже правова природа договору відступлення права вимоги полягає у тому, що у конкретному договірному зобов`язанні первісний кредитор замінюється на нового кредитора, який за відступленою вимогою набуває обсяг прав, визначений договором, у якому виникло таке зобов`язання. Указані норми права визначають такі ознаки договору відступлення права вимоги: 1) предметом договору є відступлення права вимоги виконання обов`язку у конкретному зобов`язанні; 2) зобов`язання, у якому відступлене право вимоги, може бути як грошовим, так і не грошовим (передача товарів, робіт, послуг тощо); 3) відступлення права вимоги може бути оплатним, а може бути безоплатним; 4) форма договору відступлення права вимоги має відповідати формі договору, у якому виникло відповідне зобов`язання; 5) наслідком договору відступлення права вимоги є заміна кредитора у зобов`язанні. Відповідно до статті 1077 ЦК України за договором факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату (у будь-який передбачений договором спосіб), а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника). Клієнт може відступити факторові свою грошову вимогу до боржника з метою забезпечення виконання зобов`язання клієнта перед фактором. Зобов`язання фактора за договором факторингу може передбачати надання клієнтові послуг, пов`язаних із грошовою вимогою, право якої він відступає. Згідно зі статтею 1078 ЦК України предметом договору факторингу може бути право грошової вимоги, строк платежу за якою настав (наявна вимога), а також право вимоги, яке виникне в майбутньому (майбутня вимога). Майбутня вимога вважається переданою фактору з дня виникнення права вимоги до боржника. Якщо передання права грошової вимоги обумовлене певною подією, воно вважається переданим з моменту настання цієї події. У цих випадках додаткове оформлення відступлення права грошової вимоги не вимагається. Відповідно до статті 1079 ЦК України сторонами у договорі факторингу є фактор і клієнт. Клієнтом у договорі факторингу може бути фізична або юридична особа, яка є суб`єктом підприємницької діяльності. Фактором може бути банк або інша фінансова установа, яка відповідно до закону має право здійснювати факторингові операції. Згідно зі статтею 1048 ЦК України якщо відповідно до умов договору факторингу фінансування клієнта здійснюється шляхом купівлі у нього фактором права грошової вимоги, фактор набуває права на всі суми, які він одержить від боржника на виконання вимоги, а клієнт не відповідає перед фактором, якщо одержані ним суми є меншими від суми, сплаченої фактором клієнтові. Якщо відступлення права грошової вимоги факторові здійснюється з метою забезпечення виконання зобов`язання клієнта перед фактором, фактор зобов`язаний надати клієнтові звіт і передати суму, що перевищує суму боргу клієнта, який забезпечений відступленням права грошової вимоги, якщо інше не встановлено договором факторингу. Якщо сума, одержана фактором від боржника, виявилася меншою від суми боргу клієнта перед фактором, який забезпечений відступленням права вимоги, клієнт зобов`язаний сплатити факторові залишок боргу. Відповідно до пункту 5 частини першої статті 1, пункту 11 частини першої статті 4 Закону № 2664-ІІІ фінансова послуга це операції з фінансовими активами, що здійснюються в інтересах третіх осіб за власний рахунок чи за рахунок цих осіб, а у випадках, передбачених законодавством, і за рахунок залучених від інших осіб фінансових активів, з метою отримання прибутку або збереження реальної вартості фінансових активів. Факторинг вважається фінансовою послугою. Згідно з частиною першою статті 6 Закону № 2664-ІІІ фінансові послуги відповідно до положень цього Закону надаються суб`єктами господарювання на підставі договору. Договір, якщо інше не передбачено законом, повинен містити: 1) назву документа; 2) назву, адресу та реквізити суб`єкта господарювання; 3) відомості про клієнта, який отримує фінансову послугу: прізвище, ім`я, по батькові, адреса проживання для фізичної особи, найменування та місцезнаходження для юридичної особи; 5) найменування фінансової операції; 6) розмір фінансового активу, зазначений у грошовому виразі, строки його внесення та умови взаєморозрахунків; 7) строк дії договору; 8) порядок зміни і припинення дії договору; 9) права та обов`язки сторін, відповідальність сторін за невиконання або неналежне виконання умов договору; 9-1) підтвердження, що інформація, зазначена в частині другій статті 12 цього Закону, надана клієнту; 10) інші умови за згодою сторін; 11) підписи сторін. Відповідно до глави 73 ЦК України правова природа факторингу полягає у наданні фактором (посередником) платної фінансової послуги клієнту. Зміст цієї послуги полягає у наданні (фінансуванні) фактором грошових коштів клієнту за плату. При цьому клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до боржника. Клієнт може зобов`язатись відступити факторові свою грошову вимогу до боржника в рахунок виконання свого зобов`язання з повернення отриманих коштів та здійснення оплати за надану фінансову послугу. Або клієнт може зобов`язатись відступити факторові свою грошову вимогу до боржника з метою забезпечення виконання свого зобов`язання перед фактором, яке в майбутньому буде виконане клієнтом шляхом сплати факторові коштів, у тому числі за надану фінансову послугу. Отже договір факторингу має такі ознаки: 1) предметом договору є надання фінансової послуги за плату; 2) зобов`язання, в якому клієнтом відступається право вимоги, може бути тільки грошовим; 3) договір факторингу має передбачати не тільки повернення фінансування фактору, а й оплату клієнтом наданої фактором фінансової послуги; 4) договір факторингу укладається тільки в письмовій формі та має містити визначені Законом № 2664-ІІІ умови; 5) мета договору полягає у наданні фактором та отриманні клієнтом фінансової послуги. З наведеного вбачається? що договір відступлення права вимоги та договір факторингу можуть мати схожі умови, проте їх правова природа, предмет та мета укладення суттєво відрізняються. Так, якщо предметом та метою укладеного договору є відступлення права вимоги, а інші суттєві умови договору притаманні як договорам відступлення права вимоги, так і договорам факторингу, то за відсутності доказів, що підтверджують надання новим кредитором фінансової послуги (надання грошових коштів за плату) попередньому кредитору, у суду немає підстав вважати такий договір відступлення права вимоги договором факторингу. Якщо укладений договір відступлення права вимоги містить умови, які притаманні виключно договору факторингу, або навпаки, то суд має з`ясувати, який саме договір укладений сторонами, з урахування всієї сукупності його суттєвих ознак. Згідно зі статтею 177 ЦК України об`єктами цивільних прав є речі, у тому числі гроші та цінні папери, інше майно, майнові права, результати робіт, послуги, результати інтелектуальної, творчої діяльності, інформація, а також інші матеріальні і нематеріальні блага. Відповідно до частини першої статті 178 ЦК України об`єкти цивільних прав можуть вільно відчужуватися або переходити від однієї особи до іншої в порядку правонаступництва чи спадкування або іншим чином, якщо вони не вилучені з цивільного обороту, або не обмежені в обороті, або не є невід`ємними від фізичної чи юридичної особи. Відповідно до статті 190 ЦК України майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки. Майнові права є неспоживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами. Право вимоги у зобов`язанні є майновим правом, яке має цивільну оборотоздатність та може вільно відчужуватись з урахуванням обмежень, встановлених нормами глави 47 ЦК України. Отже відступлення права вимоги може відбуватись, зокрема, на підставі договору купівлі-продажу, дарування, міни. Якщо право вимоги відступається за плату (так званий продаж боргів), то сторони у відповідному договорі мають визначити ціну продажу цього майнового права. Можлива різниця між вартістю права вимоги та ціною його продажу може бути обумовлена ліквідністю цього майнового права та сама по собі (за відсутності інших ознак) не свідчить про наявність фінансової послуги, яка надається новим кредитором попередньому. Зміст зобов`язання, у якому відступається право вимоги (оплата за поставлений товар, надану послугу, повернення наданих коштів тощо), не впливає на оборотоздатність цього майнового права, тому не має вирішального значення для відмежування договору відступлення права вимоги від договору факторингу. Суд встановив, що за результатами торгів ПУАТ «ФІДОБАНК» (первісний кредитор), який перебуває у процедурі ліквідації, та співвідповідачем [PERSON] укладений Договір купівлі-продажу (відступлення) прав вимоги за кредитним договором № GL3N011398 від 12.11.2019, за яким банк шляхом продажу відступив [PERSON] право вимоги за Кредитним договором, договором поруки та іпотечним договором. У пункті 1.2 договору сторони встановили, що жодне з положень договору, а також будь-які платежі, які здійснюватимуться на виконання цього договору, не вважаються та не можуть вважатися фінансуванням банку новим кредитором. Також 12.11.2019 між ПУАТ «ФІДОБАНК» та [PERSON] укладений договір про відступлення прав вимоги за договором іпотеки, яким забезпечені зобов`язання боржника за Кредитним договором. Із наведеного вбачається, що за результатами торгів ПУАТ «ФІДОБАНК» визначив переможного покупця та продав йому майнове право вимоги виконання боржниками зобов`язань за кредитним та забезпечувальними договорами. Предметом спірного договору є відступлення прав вимог за плату (купівля-продаж). Метою укладення цього договору є отримання банком коштів для розрахунку зі своїми кредиторами у процедурі ліквідації. Отже за своєю правовою природою спірні договори є договорами купівлі-продажу майнового права, укладеним банком під час розпродажу активів у процедурі ліквідації з метою розрахунку з кредиторами, тому не може бути віднесений до договорів факторингу. ПУАТ «ФІДОБАНК», при цьому, був позбавлений банківської ліцензії, перебував у процедурі ліквідації та розпродував свої активи з метою розрахунку зі своїми кредиторами. Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 16 березня 2021 року у справі № 906/1174/18, відступлення права вимоги за кредитним і забезпечувальним договорами є можливим не тільки на користь фінансових установ за обставин, коли попередній кредитор (банк) був позбавлений банківської ліцензії та перебував у процедурі ліквідації. Також суд зауважує, що сам по собі факт укладення договору купівлі-продажу права вимоги та відступлення права вимоги від первісного до нового кредитора не є втручанням у майнову сферу боржника. Унаслідок відступлення права вимоги (цесії) первісний кредитор у зобов`язанні замінюється новим кредитором, але зміст зобов`язання не змінюється: новий кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку в тому ж обсязі, в якому мав право вимагати первісний кредитор до вчинення цесії, і на тих самих умовах (стаття 514 ЦК України). Аналогічний висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 вересня 2022 року у справі № 910/16579/20. За таких обставин у задоволенні позову в частині визнання недійсними і скасування Договору купівлі-продажу (відступлення) прав вимоги за кредитним договором № GL3N011398 від 12.11.2019 та Договору про відступлення прав за договором іпотеки від 12.11.2019 необхідно відмовити. Відповідно до частини першої статті 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом. Згідно з частинами першою третьою статті 37 Закону України «Про іпотеку» іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки, є договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками та передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання. Договір про задоволення вимог іпотекодержателя чи іпотечний договір, який містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя, є документами, що підтверджують перехід права власності на предмет іпотеки до іпотекодержателя та є підставою для внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Право власності іпотекодержателя на предмет іпотеки виникає з моменту державної реєстрації права власності іпотекодержателя на предмет іпотеки на підставі договору про задоволення вимог іпотекодержателя чи відповідного застереження в іпотечному договорі. Відповідно до частини першої статті 35 Закону України «Про іпотеку» у разі порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. У цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Положення частини першої цієї статті не є перешкодою для реалізації права іпотекодержателя звернутись у будь-який час за захистом своїх порушених прав до суду у встановленому законом порядку (частина друга статті 35 зазначеного Закону). Отже, за змістом частини першої статті 33 та частини першої статті 35 Закону України «Про іпотеку» реалізації права іпотекодержателя звернути стягнення на предмет іпотеки передує реалізація ним права вимагати дострокового виконання основного зобов`язання. І лише якщо останнє не виконане чи неналежно виконане, іпотекодержатель, якщо інше не передбачено законом, може звертати стягнення на предмет іпотеки. Недотримання цих правил є перешкодою для звернення стягнення на предмет іпотеки, але не перешкоджає іпотекодержателю звернутися з позовом до боржника про виконання забезпеченого іпотекою зобов`язання відповідно до частини другої статті 35 Закону України «Про іпотеку». Вимоги частини першої статті 35 Закону України «Про іпотеку» не перешкоджають іпотекодержателю здійснювати права, визначені цим Законом та/або іпотечним договором, без попереднього повідомлення іпотекодавця тільки тоді, якщо викликана таким повідомленням затримка може спричинити знищення, пошкодження чи втрату предмета іпотеки (частина третя зазначеної статті). Умови Договору іпотеки (підпункт 5.1 пункту 5) та вимоги частини першої статті 35 Закону України «Про іпотеку» пов`язують можливість задоволення вимог кредитора зверненням стягнення на предмет іпотеки з дотриманням іпотекодержателем процедури належного надсилання іпотекодавцю вимоги про усунення порушення основного зобов`язання. Належним слід вважати надсилання вимоги з дотриманням встановленого договором порядку на адресу отримувача, яка вказана в договорі або додатково повідомлена відповідно до умов договору. Якщо такий порядок договором не визначений, відповідно до звичаїв ділового обороту належне направлення вимоги може здійснюватися засобами поштового зв`язку чи кур`єрської служби, які дозволяють встановити зміст відправлення та підтвердити його вручення, наприклад, цінним листом з описом вкладеного відповідно до Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270. Суд встановив, що позивачка порушила зобов`язання за Кредитним договором, не сплачуючи щомісячні платежі, визначені підпунктом 2.12.1 пункту 2.12 Кредитного договору. Позивачка не заперечувала вказану обставину, проте посилалась на те, що вона не мала можливості сплачувати щомісячні платежі через запровадження процедури ліквідації ПУАТ «ФІДОБАНК» та закриття рахунку, на який вона раніше сплачувала щомісячні платежі за Кредитним договором. Суд зауважує, що зазначені позивачкою обставини не були перешкодою для належного виконання умов Кредитного договору, оскільки вона не була позбавлена права виконати свій обов`язок шляхом внесення належних з неї кредиторові грошей у депозит нотаріуса, нотаріальної контори або на рахунок ескроу у зв`язку з ухиленням кредитора від прийняття виконання або в разі іншого прострочення з його боку (пункт 2 частини першої статті 537 ЦК України). Суд відхиляє аргументи позивачки про те, що нею були сплачені кредитні кошти за Кредитним договором наперед, оскільки вони не спростовують те, що нею порушені умови договору про сплату кредиту щомісячними платежами. При цьому вона визнала, що невиконане її зобов`язання за Кредитним договором становить приблизно 50\~000 гривень. Також суд відхиляє її аргументи про те, що [PERSON] були безпідставно нараховані проценти за користування кредитом в сумі 7\~180,84 гривень, оскільки останній не є фінансовою установою, а отже не має право на нарахування процентів за Кредитним договором. Вказані аргументи спростовуються Додатком № 1 до Договору купівлі-продажу прав вимоги за кредитним договором, відповідно до якого ПУАТ «ФІДОБАНК» відступило [PERSON] право вимоги за Кредитним договором в сумі 57\~257,80 гривень, у тому числі заборгованість за кредитом в сумі 50\~076,96 гривень та заборгованість за процентами в сумі 7\~180,84 гривень. Отже [PERSON] не нараховувались проценти за користування кредитом. Враховуючи неналежне виконання позивачкою основного зобов`язання за Кредитним договором у нового кредитора [PERSON] відповідно до частини першої статті 33, частини першої статті 37 Закону України «Про іпотеку» виникло право задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якою були забезпечені зобов`язання позивачки за Кредитним договором та набуттям права власності на нього. Частиною першою статті 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачено, що державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень це офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних записів до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Відповідно до частини третьої статті 10 цього Закону державний реєстратор, зокрема, встановлює відповідність заявлених прав і поданих документів вимогам законодавства, а також відсутність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями; перевіряє документи на наявність підстав для зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, зупинення державної реєстрації прав, відмови в державній реєстрації прав та приймає відповідні рішення; здійснює інші повноваження, передбачені цим Законом. Згідно з частиною першої статті 11 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державний реєстратор самостійно приймає рішення за результатом розгляду заяв про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. За змістом статті 18 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» перелік документів, необхідних для державної реєстрації прав, та порядок державної реєстрації прав визначаються Кабінетом Міністрів України у Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, а державній реєстрації підлягають виключно заявлені речові права на нерухоме майно та їх обтяження, за умови їх відповідності законодавству і поданим документам. Згідно з пунктом 57 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127, для державної реєстрації права власності та інших речових прав на майно, яке набувається у зв`язку з виконанням умов правочину, з якими закон та/або відповідний правочин пов`язує можливість виникнення, переходу, припинення таких прав, подається, зокрема, документ, що підтверджує наявність факту виконання відповідних умов правочину. Відповідно до пункту 61 цього Порядку для державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки, також подаються: 1) засвідчена іпотекодержателем копія письмової вимоги про усунення порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору, надісланої іпотекодержателем іпотекодавцю та боржникові, якщо він є відмінним від іпотекодавця; 2) засвідчена іпотекодержателем копія повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення або поштового відправлення з оголошеною цінністю, яким надіслано вимогу, зазначену у підпункті 1 цього пункту, з відміткою про вручення адресату, або засвідчена іпотекодержателем копія рекомендованого поштового відправлення або поштового відправлення з оголошеною цінністю, яким надіслано вимогу, зазначену у підпункті 1 цього пункту, з позначкою про відмову адресата від одержання такого відправлення, або засвідчені іпотекодержателем копії рекомендованих поштових відправлень або поштових відправлень з оголошеною цінністю (поштових конвертів), якими не менше ніж двічі з періодичністю не менше ніж один місяць надсилалася вимога, зазначена у підпункті 1 цього пункту, та які повернулися відправнику у зв`язку із відсутністю адресата або закінченням встановленого строку зберігання поштового відправлення, або засвідчені іпотекодержателем паперові копії електронного листа, яким за допомогою засобів інформаційної, телекомунікаційної або інформаційно-телекомунікаційної системи, що забезпечує обмін електронними документами, надіслано вимогу, зазначену у підпункті 1 цього пункту, та електронного службового повідомлення відповідної системи, яким підтверджується доставка відповідного електронного листа за адресою електронної пошти адресата (у разі коли договором з іпотекодавцем або боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, передбачено можливість обміну електронними документами); 3) довідка іпотекодержателя, що містить відомості про суму боргу за основним зобов`язанням станом на дату не раніше трьох днів до дня подання документів для проведення відповідної державної реєстрації та відомості про вартість предмета іпотеки, визначену суб`єктом оціночної діяльності, станом на дату не раніше 90 днів до дня подання документів для проведення відповідної державної реєстрації; 4) заставна (якщо іпотечним договором передбачено її видачу). У разі подання документа, зазначеного в абзаці першому або четвертому підпункту 2 цього пункту, державна реєстрація проводиться після спливу тридцятиденного строку з моменту отримання адресатом вимоги, зазначеної у підпункті 1 цього пункту, якщо у такій вимозі не зазначений більш тривалий строк. У наведених правових нормах визначено перелік обов`язкових для подання документів та обставин, що мають бути ними підтверджені, на підставі яких проводиться державна реєстрація права власності на предмет іпотеки за договором, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя, і з огляду на закріплені у статтях 10, 18 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та статті 37 Закону України «Про іпотеку» порядок державної реєстрації та коло повноважень державного реєстратора у ході її проведення ця особа приймає рішення про державну реєстрацію прав лише після перевірки наявності необхідних для цього документів та їх відповідності вимогам законодавства. Вказаний висновок висловлено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23 січня 2019 року у справі № 306/1224/16-ц та від 20 березня 2019 року у справі № 306/2053/16-ц Судом встановлено, що 13.10.2020 співвідповідач [PERSON] направив позивачці [PERSON] вимогу щодо порушення умов Кредитного договору, що визнається позивачкою та підтверджується описом вкладення, рекомендованим повідомленням, накладною. Проте, проаналізувавши зміст вказаної вимоги, суд встановив, що вона не відповідає вимогам частини першої статті 35 Закону України «Про іпотеку», оскільки не містить вимоги про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк. За таких обставин, суд дійшов висновку, що іпотекодержателем [PERSON] не надано належного підтвердження виконання вимог статті 35 Закону України «Про іпотеку» та пункту 61 Порядку щодо надіслання іпотекодавцю (спадкоємцю іпотекодавця) повідомлення про порушення забезпеченого обтяженням зобов`язання, що унеможливило встановлення державним реєстратором завершення 30 денного строку, сплив якого пов`язується з проведенням ним подальших дій зі звернення стягнення на предмет іпотеки. Враховуючи те, що кредитор не виконав обов`язку щодо повідомлення боржника про усунення порушення зобов`язання, [PERSON] не мав права звертати стягнення на предмет іпотеки. Такий висновок суду ґрунтується на тому, що встановлена законодавцем процедура повідомлення іпотекодавця про наступне звернення стягнення на предмет іпотеки у разі неусунення порушення зобов`язання покликана надати можливість іпотекодавцю усунути порушення основного зобов`язання і тим самим убезпечити себе від звернення стягнення на належний йому предмет іпотеки. Аналогічні висновки містить постанова Верховного Суду від 23 листопада 2022 року у справі № 569/25197/21 Отже співвідповідач [PERSON] не надав усіх необхідних документів для проведення державної реєстрації права власності на предмет іпотеки, що передбачені пунктом 61 Порядку, зокрема іпотекодержатель не надав копію письмової вимоги про усунення порушень основного зобов`язання, у зв`язку із чим суд дійшов висновку про скасування державної реєстрації права власності [PERSON] на квартиру за адресою: [ADDRESS] , внесену до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно на підставі рішення державного реєстратора Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради Запорізької області Коротича Максима Миколайовича від 21.10.2020. Відповідно до частини третьої статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, що мало наслідком державну реєстрацію набуття речових прав, обтяжень речових прав, відповідні права чи обтяження припиняються. У разі якщо в Державному реєстрі прав, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, наявні відомості про речові права, обтяження речових прав, припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації, або якщо відповідним судовим рішенням також визнаються речові права, обтяження речових прав, одночасно з державною реєстрацією припинення речових прав чи обтяжень речових прав проводиться державна реєстрація набуття відповідних прав чи обтяжень. При цьому дата і час державної реєстрації набуття речових прав, обтяжень речових прав, що були припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації та наявні в Державному реєстрі прав, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, залишаються незмінними. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, що мало наслідком державну реєстрацію зміни, припинення речових прав, обтяжень речових прав, відповідні права чи обтяження повертаються у стан, що існував до відповідної державної реєстрації, шляхом державної реєстрації змін чи набуття таких речових прав, обтяжень речових прав, що здійснюється державним реєстратором. При цьому дата і час державної реєстрації набуття речових прав, обтяжень речових прав, що були припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації та наявні в Державному реєстрі прав, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, залишаються незмінними. Таким чином скасування державної реєстрації права власності іпотекодержателя [PERSON] у даному випадку є належним способом захисту права власності позивачки, оскільки призведе до відновлення такого права. Суд зауважує, що спір про скасування державної реєстрації речового права на нерухоме майно має розглядатись як спір, пов`язаний з порушенням цивільних прав позивача на нерухоме майно іншою особою, за якою зареєстроване аналогічне право щодо того ж нерухомого майна. Належним відповідачем у такому спорі є особа, речове право на майно якої оспорюється та щодо якої здійснено запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Державний реєстратор не може виступати належним відповідачем у такому спорі (постанова Великої Палати Верховного Суду від 01 квітня 2020 року в справі № 520/13067/17 (провадження № 14-397цс19)). При цьому не підлягає задоволенню позов в частині виключення записів про державну реєстрацію права власності [PERSON] з ДРРП та відновлення права власності [PERSON] на спірну квартиру шляхом поновлення запису про державну реєстрацію її права власності, оскільки відповідно до статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» виключення записів з ДРРП не є належним способом захисту, а поновлення права власності позивачки відбудеться одночасно зі скасуванням державної реєстрації права власності іпотекодержателя [PERSON] . Відповідно до частини п`ятої статті 3 Закону України «Про іпотеку» іпотека має похідний характер від основного зобов`язання і є дійсною до припинення основного зобов`язання або до закінчення строку дії іпотечного договору. Статтею 17 Закону України «Про іпотеку» встановлено, що іпотека припиняється у разі припинення основного зобов`язання або закінчення строку дії іпотечного договору. Відомості про припинення іпотеки підлягають державній реєстрації у встановленому законодавством порядку. За належного виконання у повному обсязі забезпеченого іпотекою основного зобов`язання за кредитним договором припиняється як це зобов`язання, так і зобов`язання за договором іпотеки, які є похідним від основного зобов`язання. Такі правові висновки викладені у постановах Верховного Суду: від 14 лютого 2018 року у справі № 910/16461/16; від 14 листопада 2018 року в справі № 500/4127/16-ц; від 06 серпня 2020 року в справі № 337/1000/19; від 28 квітня 2021 року в справі № 569/14282/19, від 07 липня 2021 року в справі № 756/13164/18. Згідно з вимогами глави 50 ЦК України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином; зарахуванням зустрічних однорідних вимог, строк виконання яких настав, а також вимог, строк виконання яких не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги; за домовленістю сторін; внаслідок звільнення (прощення боргу) кредитором боржника від його обов`язків, якщо це не порушує прав третіх осіб щодо майна кредитора; неможливістю його виконання у зв`язку з обставиною, за яку жодна із сторін не відповідає; смертю боржника або кредитора, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою; ліквідацією юридичної особи (боржника або кредитора). Відповідно до частини п`ятої статті 43 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» відомості про припинення обтяження реєструються держателем або реєстратором Державного реєстру на підставі рішення суду або заяви обтяжувача, в якій зазначаються реєстраційний номер запису, найменування боржника, ідентифікаційний код боржника в Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України чи індивідуальний ідентифікаційний номер боржника в Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків та інших обов`язкових платежів та інформація про припинення обтяження. Записи щодо обтяжень, які втратили свою чинність, підлягають вилученню з Державного реєстру через шість місяців після реєстрації відомостей про припинення обтяження. У частині третій статті 44 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» передбачено, що після припинення обтяження обтяжувач самостійно або на письмову вимогу боржника чи особи, права якої порушено внаслідок наявності запису про обтяження, протягом п`яти днів зобов`язаний подати держателю або реєстратору Державного реєстру заяву про припинення обтяження і подальше вилучення відповідного запису з Державного реєстру. У разі невиконання цього обов`язку обтяжувач несе відповідальність за відшкодування завданих збитків. Судом встановлено, що позивачка [PERSON] має заборгованість за Кредитним договором, зобов`язання за яким забезпечені іпотекою, а отже зобов`язання за Кредитним договором не припинились та відсутні підстави для припинення іпотеки. За таких обставин суд дійшов висновку про те, що у задоволенні позову в частині визнання недійсним та скасування реєстрації обтяжень на нерухоме майно, а саме запису державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чернелюх Л.В. про проведену державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 49631269 від 12.11.2019, яким внесено запис про заборону на нерухоме майно - квартиру за адресою: [ADDRESS] , обтяжувач: [PERSON] , необхідно відмовити. Згідно з частиною першою статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З урахуванням часткового задоволення позову судові витрати позивачки по сплаті судового збору в сумі 908 гривень за вимогу про скасування державної реєстрації права власності необхідно стягнути на її користь зі співвідповідача [PERSON] . Судовий збір за іншими вимогами покладаються на позивачку. Відповідно до частини сьомої статті 158 ЦПК України заходи забезпечення позову у виді заборони [PERSON] вчиняти (укладати) правочини, направлені на відчуження третім особам спірної квартири, втрачають свою дію через дев`яносто днів після набрання рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Outcome: partial