Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-26 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з позовом до [PERSON] про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю посилаючись на те, що 4 жовтня 2013 року вона придбала у [PERSON] 45/100 частини житлового будинку в [ADDRESS] . Кошти виплатила за будинок 4 жовтня 2013 року, що підтверджується розпискою. Вищевказаний будинок належить [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, копія якого додається. Оригінали правовстановлюючих знаходяться у позивачки. 4 жовтня 2013 року [PERSON] надала довіреність [PERSON] на право продажу своєї частини даного будинку, проте позивачка не встигла оформити земельну ділянку під будинком, та дія довіреності закінчилась 4 жовтня 2016 року. На даний час у позивачки немає зв`язку з відповідачкою, їй невідомо її місце знаходження. З 2013 року вона володіє даним житловим будинком, проживає в даному будинку разом зі своєю сім`єю, без реєстрації з 15 жовтня 2013 року, що підтверджується довідкою Великобуялицької сільської ради Березівського району Одеської області, що додається. Добросовісно та безперервно володіє та відкрито користується даним нерухомим майном. Земельна ділянка під даним будинком не приватизована, знаходиться у комунальній власності Великобуялицької сільської ради Березівської району Одеської області ( довідка додається). Факт, що позивачка відкрито та безперервно користується даним житловим будинком підтверджується копією договору про користування електричною енергією, який укладений на її ім`я. Житловий будинок був побудований в 1960 році та його вартість на даний час складає 250133 грн, що підтверджується копією технічного паспорту та довідкою- характеристикою, наданою комунальним підприємством «Іванівське БТІ». Друга половина даного будинку, за адресою [ADDRESS] належить сім`ї позивачки на праві спільної часткової власності, що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло. Тому просить суд визнати за нею право власності за набувальною давністю на 45/100 частини житлового будинку за адресою : [ADDRESS] . У судове засідання позивачка не з`явилася, клопотала слухати справи у її відсутність та на позовних вимогах наполягає, не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Відповідачка у встановлений судом строк відзив на позов не подала, клопотань не заявляла. У судове засідання не з`явилася, про причини неявки не повідомила, заяв клопотань не надавала. Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги, що судове поштове відправлення (копія позову з додатками, ухвала про відкриття спрощеного провадження) направлялося за адресою за місцем реєстрації відповідача (згідно адресної довідки), та поштові відправлення відповідачка отримувала, тому у суду є підстави вважати, що відповідачка отримав ухвалу про відкриття провадження та повідомлена про порядок розгляду справи. Суд визнає неявку відповідача з неповажних причин. Положеннями ч. 1 ст. 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки ( п. 1 ч. 3ст. 223 ЦПК України). Отже судом було вжито всі можливі заходи, щодо виклику відповідача по справі до суду. Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами. \~ \~ \~ \~Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved