Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-20 00:00:00

\~ \~ \~ \~14.09.2023\~року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу, в прохальній частині якої позивач просила суд винести рішення, на підставі якого: \~ \~ \~ \~1. Шлюб між нею та [PERSON] , 1981 р.н. зареєстрований відділом реєстрації актів цивільного стану Кагарлицького районного управління юстиції Київської області 24.04.2004 року року, актовий запис № 25 розірвати. \~ \~ \~ \~2. Прізвище після розірвання шлюбу змінювати не бажає. \~ \~ \~ \~14.09.2023\~року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області через канцелярію надійшла письмова заява позивачки [PERSON] , (Вх. № 6863/23 Вх від 14.09.2023 року), в якій позивачка просить суд слухати справу без її участі, позов підтримує в повному обсязі, категорично заперечує проти надання терміну на примирення, просить стягнути з відповідача на її користь понесені нею судові витрати). \~ \~ \~ \~14.09.2023\~року автоматизованою системою документообігу суду на підставі п. 15.4) Перехідних положень ЦПК України для слухання даної справи був визначений суддя Кагарлицького районного суду Закаблук О.В., присвоєно справа № 368/1291/23, провадження № 2/368/536/23. \~ \~ \~ \~15.09.2023 року Кагарлицьким районнимсудом винесено ухвалу, на підставі якої позовну заяву [PERSON] залишено без руху та надано позивачці строк на усунення недоліків, допущених при поданні позовної заяви, та які зазначені в мотивувальній частині даної ухвали суду. \~ \~ \~ \~12.10.2023 року Кагарлицьким районним судом на підставі ст.ст. 187, 189, 197 200 ЦПК України винесено ухвалу про відкриття провадження у справі, прийнято процесуальне рішення про слухання справи в порядку загального позовного провадження, призначено справу\~до підготовчого\~судового засідання на 11 год. 00 хв. 13.11.2023 року. \~ \~ \~ \~13.11.2023\~року проведення підготовчого судового засідання відкладено на 14 год. 00 хв. 12.01.2024 року в зв`язку з неявкою сторін по справі. \~ \~ \~ \~В підготовче судове засідання, яке відбулося 12.01.2024 року, позивачка [PERSON] не з`явилася, проте, - в матеріалах справи міститься письмова заява позивачки, в якій вона просить суд слухати справу без її участі, позов підтримує в повному обсязі, категорично заперечує проти надання терміну на примирення, просить стягнути з відповідача на її користь понесені нею судові витрати), змінювати прізвища після розірвання шлюбу не бажає. \~ \~ \~ \~В підготовче судове засідання, яке відбулося 12.01.2024 року, відповідач [PERSON] не з`явився, хоча повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи, що підтверджується матеріалами справи. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] не надіслав на адресу суду відзив на позовну заяву у строки, які вказані в судовій ухвалі про відкриття провадження, відповідач не надіслав на адресу суду письмових заяв про відкладення слухання справи, чи про слухання справи у його відсутність. \~ \~ \~ \~З огляду на вищевказане, - суд визнав повторну неявку відповідача [PERSON] в підготовче судове засідання, яке відбулося 12.01.2024 року, - неповажною, та, відповідно, - такою, яка не перешкоджає проведенню підготовчого судового засідання. 12.01.2024 року Кагарлицьким районним судом Київської області проведено підготовче судове засідання (без участі сторін по справі), по результатах якого на підставі п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України винесено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 10 год. 00 хв. 21.02.2024 року. \~ \~ \~ \~В судове\~засідання,\~яке відбулося\~21.02.2024\~року,\~позивачка [PERSON] \~не з`явилася,\~проте,\~- в матеріалах справи міститься письмова заява клопотання позивачки [PERSON] , в якій вона просить суд слухати справу без її участі, позов підтримує в повному обсязі, категорично заперечує проти надання терміну на примирення, просить стягнути з відповідача на її користь понесені нею судові витрати), змінювати прізвища після розірвання шлюбу не бажає, не заперечує проти винесення заочного рішення по справі в разі неявки в судове засідання відповівдача, повідомленогоналежним чином про день, час та місце слухання справи. \~ \~ \~ \~В судове\~засідання,\~яке відбулося\~21.02.2024\~року,\~відповідач [PERSON] \~не з`явився,\~хоча повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] не надіслав на адресу суду відзив на позовну заяву у строки, які вказані в судовій ухвалі про відкриття провадження, відповідач не надіслав на адресу суду письмових заяв про відкладення слухання справи, чи про слухання справи у його відсутність. \~ \~ \~ \~З огляду на вищевказане, - суд визнав неявку відповідача [PERSON] в судове засідання, яке відбулося 21.02.2024 року, - неповажною, та, відповідно, - такою, яка не перешкоджає проведенню судового засідання, - слухання справи по суті. \~ \~ \~ \~Вивчивши матеріали справи, суд вважає на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України розглянути справу без участі осіб, які беруть участь у справі та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу та ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів, та вимоги, викладені в прохальній частині позовної заяви задовольнити, - шляхом винесення заочного рішення, як окремого процесуального документу, з постановленням в нарадчій кімнаті, обґрунтовуючи своє рішення наступним. Що стосується\~винесення заочного\~рішення, то, відповідно, враховуючи вищевикладені обставини судом винесено ухвалу про проведення заочного розгляду справи на підставі Глави 11 ЦПК «Заочний розгляд справи». Згідно ст. 280 ЦПК України, - умови заочного розгляду справи: \~ \~ \~ \~1 Суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: \~ \~ \~ \~- відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового за\-сідання; \~ \~ \~ \~- відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без пові\-домлення причин; \~ \~ \~ \~- відповідач не подав відзив; \~ \~ \~ \~- позивач не заперечує проти такого вирішення справи. \~ \~ \~ \~У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів. \~ \~ \~ \~У разі зміни позивачем предмета або підстави позову, зміни розміру позов\-них вимог суд відкладає судовий розгляд для повідомлення про це відповідача. \~ \~ \~ \~Як вбачається з позиції позивачки [PERSON] , яку вона висловила в письмовій заяві, направленій на адресу суду, - вона не заперечує проти заочного розгляду справи, та, відповідно, - не заперечує проти винесення заочного рішення. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи, проте, в судове засідання не з`явився 3 (тричі) поспіль, причому кожну неявку відповідача в судові засідання, - суд визнав неповажною. Відповідач [PERSON] не надіслав на адресу суду письмову заяву про неможливість прибуття в судове засідання, не повідомив про причини своєї неодноразової неявки, не надіслав на адресу суду заяву про відкладення слухання справи, не подав відзив на позовну заяву в строки, які вказані в резолютивній частині ухвали суду про відкриття провадження у справі, не надіслав заяви про слухання справи у його відсутності, відповідно, - його неявку в судове засідання суд визнає як таку, яка є неповажною, та такою, яка не перешкоджає розгляду справи по суті без участі відповідача, - з винесенням заочного рішення. \~ \~ \~ \~Згідно ст. 281 ЦПК України, - порядок заочного розгляду справи: \~ \~ \~ \~1. Про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу. \~ \~ \~ \~2. Розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією гла\-вою. \~ \~ \~ \~Згідно ст. 282 ЦПК України, - форма і зміст заочного рішення: \~ \~ \~ \~1. За формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встанов\-леним статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд. \~ \~ \~ \~Згідно ст. 283 ЦПК України, - повідомлення про заочне рішення: \~ \~ \~ \~1. Відповідачам, які не з`явилися в судове засідання, направляється копія заоч\-ного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 цього Кодексу. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 5 ст. 272 ЦПК України, вручення судового рішення: - учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складання у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення якщо така адреса відсутня. Підсудність. Відповідно до\~ч.\~1\~ст.\~27\~ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не встановлено законом. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ч.\~2\~ст.\~28\~ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. \~ \~ \~ \~Як вбачається з матеріалів справи, зокрема, - з довідки № 127, яка видана 22.03.2023 року виконавчим комітетом Кагарлицької міської ради Київської області, - позивачка по справі, - [PERSON] , [INFO] , - зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , та, як вбачається з матеріалів справи, на утриманні позивачки [PERSON] знаходиться неповнолітня дитина, - [PERSON] , [INFO] . \~ \~ \~ \~Відповідно, враховуючи місце реєстрації та місце проживання позивача, та ту обставину, що на її утриманні перебуває неповнолітня дитина, та враховуючи положення\~ч.\~2\~ст.\~28\~ЦПК України,\~-\~дана справа\~підсудна Кагарлицькому\~районному суду\~Київської області,\~- як суду першої інстанції загальної юрисдикції, - так як дана позовна заява подана за місцем проживання фізичної особи позивача, на утриманні якого перебуває неповнолітня дитина, отже, - в даному випадку має місце альтернативна підсудність, - підсудність за вибором позивача. Фактичні обставини справи, встановлені судом в судовому засіданні. \~ \~ \~ \~Позивачем по даній справі є фізична особа [PERSON] , [INFO] , уродженка м. Кагарлик Київської області, громадянка України, паспорт громадянки України (ID - картка), № [NUMBER] , виданий 23.01.2019 року органом 3231, РНОКПП: [NUMBER] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~Відповідачем по справі є фізична особа, [PERSON] , [INFO] , уродженець м. Київ, громадянин України, РНОКПП: [NUMBER] , зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~Спір між сторонами виник щодо шлюбу, зокрема, щодо його розірвання за наступних обставин. - 24 квітня 2004 року позивач [PERSON] одружилася з [PERSON] , відповідачем по справі. Даний факт підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , яке видане 24 квітня 2004 року відділом реєстрації актів цивільного стану Кагарлицького районного управління юстиції Київської області, в якому зазначено, що [PERSON] , [INFO] , уродженець м. Київ, громадянин України, і громадянка [PERSON] , [INFO] , уродженка м. Кагарлик Київської області, громадянка України, - одружилися 24.04.2004 року, про що в книзі реєстрації актів про одруження 24 квітня 2004 року зроблено запис за № 25. Прізвище після одруження: [PERSON] . Дружини [PERSON] . \~ \~ \~ \~Від спільного шлюбу торони мають двох дітей, одна з яких станом на час розгляду справи є неповнолітня, - [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , яке видане 18 січня 2007 року відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, в якому зазначено, що [PERSON] народилася [INFO] в місті Київ, Україна, про що в Книзі реєстрації народжень 18 січня 2007 року зроблено відповідний актовий запис за № 133. \~ \~ \~ \~В графі «Батьки» зазначено: \~ \~ \~ \~Батько [PERSON] , громадянин України, - відповідач по даній справі; \~ \~ \~ \~Мати [PERSON] , громадянка України - позивач по даній справі; \~ \~ \~ \~Сторони розривають шлюб вперше. \~ \~ \~ \~Відомостей про вагітність позивачки в матеріалах справи немає. \~ \~ \~ \~Майнового спору між сторонами немає. \~ \~ \~ \~Спору щодо місця проживання спільної неповнолітньої дитини в сторін немає, - вона залишається проживати з матір`ю, - позивачкою по справі. \~ \~ \~ \~Обставини справи, що характеризують обставини сімейного життя сторін. \~ \~ \~ \~Як встановлено судом під час судового засідання з матеріалів справи, позивачка [PERSON] та відповідач [PERSON] не проживають спільно, як одна сім`я, - більше 8 ми місяців, окрім того, ще на час спільного проживання між сторонами в них на протязі тривалого часу (більше одного року) існували усталені неприязні відносини, що слугувало виникненню сварок між сторонами, що лише сприяло погіршенню відносин між подружжям. \~ \~ \~ \~Позивачка [PERSON] та відповідач [PERSON] проживають на різних житлових площах, в різних населених пунктах, відповідно, - практично не спілкуються між собою, відповідно, спільного сімейного життя не мають, спільного бюджету не мають, більше того, - практично не спілкуються між собою, а їхнє епізодичне спілкування обумовлено спілкуванням відповідача [PERSON] з своєю неповнолітньою дитиною. Відповідно, як вбачається з матеріалів справи, які встановлені судом в судовому засіданні, позивачка [PERSON] категорично наполягає на розірванні шлюбу, категорично не бажає продовжувати шлюбно сімейні відносини з відповідачем [PERSON] , категорично бажає не тільки фактичного припинення шлюбу ( що вже є здійсненим фактом на протязі більше 8 ми місяців), а й юридичного припинення шлюбу, так як продовження юридичного існування такого шлюбу суперечить її інтересам, та інтересам неповнолітньої дитини. Що стосується відповідача [PERSON] , то він, на думку суду, - опосередковано шляхом неявки в судові засідання, - не заперечує проти розірвання шлюбу. Враховуючи категоричну позицію як позивача, так і опосередковану позицію відповідача, які спрямовані на розірвання шлюбу, та враховуючи фактичні обставини справи, які судом викладено вище, суд вважає, що в даному випадку примирення між сторонами є неможливим, оскільки надання сторонам повнторного строку на примирення, на думку суду, - є безперспективним, та таким, який тільки посилить негативне відношення сторін один до одного, та надання такого терміну на примирення буде шкодити як інтересам позивача, так і інтересам неповнолітньої дитини. Що ж стосується застосування норм матеріального та процесуального права при вирішенні даного спору, то суд при винесенні рішення керувався наступним. Норми Конституції України. Згідно ст.\~21\~Конституції України усі люди є вільні і рівні у своїй гідності та правах. Права і свободи людини є не відчужуваними та непорушними. Згідно ст.\~51\~Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. \~ \~ \~ \~Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. \~ \~ \~ \~Слід зазначити, що ч. 1 ст. 51 Конституції України закріплює принципове поло\-ження, за яким шлюб як сімейний союз жінки та чоловіка, заре\-єстрований у державному органі реєстрації актів цивільного ста\-ну, набуває юридичної сили за умови, що він грунтується на віль\-ній згоді жінки та чоловіка. Це положення повністю відтворено в ч. 1 ст. 24 С К України. \~ \~ \~ \~Слід також зазначити, що згода не може вважатися вільною, коли вона дається під впливом фізичного чи психічного насиль\-ства з боку інших осіб. \~ \~ \~ \~Відповідно, як вбачається з обставин, встановлених судом в судовому засіданні, в даному випадку відсутня згода на продовження існування даного шлюбу як позивачки [PERSON] , - в зв`язку з тим, що в сторін різне ставлення до подружніх обов`язків, різні характери та різні погляди на життя, так присутня і опосередкована згода відповідача [PERSON] на розірвання шлюбу, що, на думку суду, - є достатніми підставами для розірвання такого шлюбу, так як, на думку суду, - продовження існування даного шлюбу суперечить як інтересам позивача, так і інтересам відповідача, та спільної неповнолітньої дитини. \~ \~ \~ \~Норми галузевого права, - норми СК України. Згідно абз. 3 ч. 2 ст. 1 СК України регулювання сімейних відносин здійснюється з метою побудови сімейних відносин на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки. Як встановлено судом в даному випадку між сторонами тривалий час, - більше року відсутні почуття взаємної поваги та любові, підтримки, даний шлюб існує лише формально на протязі вже більше 8 ми місяців, - завдяки його державній реєстрації, хоча нормальних, фактичних шлюбно сімейних відносин немає понад розумні строки, (близько 8 ми місяців), відсутнє поняття сім`ї як в розумінні норм СК України, так і в розумінні норм звичаєвого права, яке, також, на думку суду повинно враховуватися в справах даної категорії, так як воно основане на загальнолюдських поняттях, що стосуються сім`ї, напроти, - між сторонами існують відносини, які унеможливлюють існування сім`ї між сторонами, та дані негативні відносини з часом, зважаючи на окреме проживання сторін на різних житлових площах, в різних населених пунктах, - лише посилюються. Згідно ч. 3 ст. 2 СК України Сімейний Кодекс України регулює сімейні особисті немайнові та (або) майнові відносини між подружжям. Згідно ч.\~2\~ст.\~3\~СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Як судом вказано вище, під час слухання справи встановлено, що, зглядаючись на обставини проживання сторін, їхнє спільне проживання не утворює поняття «сім`я» в розумінні положень СК України, так як судом вже зазначалося вище, сторони по справі поза розумним строком, - більше 8 ми місяців, - не проживають як чоловік та жінка, у позивачки [PERSON] відсутнє бажання підтримувати будь які відносини з відповідачем [PERSON] , що є обопільним, в сторін відсутній спільний побут, спільний бюджет, тощо, - що обумовлено тими обставинами, що сторони проживають на різних житлових площах, в різних населених пунктах, та не бажають більше проживати спільно, як одна сім`я, - з огляду на обставини, які судом зазначено вище. Згідно п.\~3\~ч.\~2\~ст.\~18\~СК України суд застосовує способи захисту, які встановлені законом або домовленістю (договором) сторін. Способом захисту сімейних прав та інтересів є припинення правовідношення. Отже,\~припинення правовідношення,\~-\~антипод встановлення\~правовідношення,\~який має\~випадки,\~коли інтересам\~особи,\~права якої\~порушені значною\~мірою,\~відповідає саме\~припинення існуючого\~сімейного правовідношення. Згідно ст.\~24\~СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Щодо відсутності згоди сторін на продовження шлюбу судом вказано вище, при обгрунтуванні застосування положень ст. 51 Конституції України до даного спору. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає положенню ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Аасамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно якої чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Шлюб може укладатися тільки при вільній і повній згоді сторін, що одружуються. При дослідженні судом фактичних взаємин між сторонами дійсних причин розірвання шлюбу встановлено, що подальше спільне життя чоловіка та дружини та збереження шлюбу буде суперечити як інтересам чоловіка, так і інтересам дружини, так і інтересам малолітніх дітей. Суд задовольняє позовні вимоги позивача про розірвання шлюбу, оскільки побудова сімейних відносин повинна здійснюватися на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки, як це зазначено в абз. 3 ч. 2 ст. 1 СК України, чого в даному шлюбі, на думку суду, немає, причому, - з обох сторін. Відповідно до\~ч.\~2\~ст.\~104\~Сімейного кодексу\~України шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Отже, шлюб може бути припинено шляхом його розірвання за життя подружжя внаслідок волевиявлення обох або одного з них у суді або в органах РАЦСу. Відповідно, згідно з законом розірвання шлюбу має місце у випадках, коли подружжя або один із них вважають, що подальше спільне проживання та збереження шлюбу не можливе і бажають його розірвати. Можливість припинення шлюбу на підставі волевиявлення одного або обох подружжя є проявом принципу свободи шлюбу і рівності подружжя, відповідно, припинення шлюбу внаслідок його розірвання має суб`єктивну підставу, яку судом слід ретельно дослідити в судовому засіданні, з метою недопущення безпідставного розірвання шлюбу, застосування можливих засобів для збереження сім`ї, як основи суспільства. Для розірвання шлюбу потрібна воля подружжя або одного із них, спрямована на юридичне закріплення відсутності шлюбу між сторонами. Суд наголошує, що в даному випадку має місце як пряма, визначена воля позивачки [PERSON] на розірвання шлюбу, яка має вираз у позовній заяві та у письмовій заяві, яка надійшла до суду, та в опосередкованій позиції відповідача [PERSON] , - який не з`явився на неоноразові виклики до суду, не надіслав відзив на позовну заяву, не надіслав письмових заяв клопотань про слухання справи у його відсутність чи про відкладення слухання справи. Відповідно до\~ч.\~1\~ст.\~110\~Сімейного кодексу\~України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Слід зазначити, що позов про розірвання шлюбу може бути пред`ялений одним із подружжя у будь який час, окрім того, одностороннє подання позовної заяви про розірвання шлюбу виникає у випадках, коли один із подружжя ініціює розірвання шлюбу, а другий вважає за можливе збереження сімейних стосунків або просто ухиляється від подачі спільної заяви до суду або від розірвання шлюбу в органах ДРАЦС. Відповідно до\~ч.\~1\~ст.\~112\~Сімейного кодексу\~України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Як вказано судом вище, сторони фактично не підтримують шлюбно сімейних відносин тривалий час, - більше 8 ми місяців, спорів майнового спору між сторонами немає, неповнолітня дитина після розірвання шлюбу залишається проживати з матір`ю, - позивачкою по справі. Відповідно до\~ч.\~2\~ст.\~112\~Сімейного кодексу\~України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. При застосуванні положень ст. 112 СК України суд змушений надавати приорітет інтересам другого з подружжя, який наполягає на розірванні шлюбу на шкоду інтересам другого з подружжя. Так, судом встановлено, що існування даного шлюбу суперечить як інтересам позивачки, так і інтересам відповідача, так і інтересам спільної неповнолітньої дитини сторін. Відповідно до\~п.\~1\~Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~21.12.2007\~року №\~11\~«Про практику\~застосування судами\~законодавства при\~розгляді справ\~про право\~на шлюб,\~розірвання шлюбу,\~визнання його\~недійсним та\~поділ спільного\~майна подружжя» при розгляді справ, які виникають у зв`язку з укладенням, припиненням шлюбу, а також з інших сімейних відносин, необхідно виходити з положень Конституції України, норм Сімейного кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Закону України від 23 червня 2005 р. N 2709-ІУ «Про міжнародне приватне право» та інших нормативно-правових актів, що регулюють сімейні відносини. Що стосується прізвища, яке буде мати позивач після розірвання шлюбу, то суд зазначає, що внаслідок реєстрації шлюбу, який розривається даним рішенням, позивач змінила своє прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] », та після розірвання шлюбу позивачка бажає залишити собі прізвище, яке отримала внаслідок реєстрації шлюбу, що розривається в судовому порядку, (шляхом подання відповідної письмової заяви до суду), а тому суд приходить до висновку щодо задоволення письмового клопотання позивачки щодо залишення їй після розірвання шлюбу прізвища, яке вона отримала після реєстрації шлюбу, що розривається в судовому порядку, з огляду на наступне. Так, згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребування судом у передбачених цим Кодексом випадках. Окрім того, суд зазначає, що вирішення даного питання цілком та повністю лежить на юридичній відповідальності позивачки [PERSON] , - з огляду на положення ч. 4 ст. 12 ЦПК України. Згідно ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням процесуальних дій. Так, дійсно, згідно ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Суд приймає рішення про залишення позивачці прізвища, яке вона отримала внаслідок реєстрації шлюбу, що розривається судом, - « [PERSON] », причому, суд зазначає, що в даному випадку вибір прізвища після розірвання шлюбу є виключним правом лише позивача, як це передбачено нормою сімейного права, зокрема, - положенням ст. 113 СК України, так як під час вирішення даного питання думка відповідача [PERSON] , - судом не враховується. Що стосується\~порядку та\~способу виконання\~даного рішення,\~то згідно\~ч.\~2\~ст.\~115\~СК України рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовиму записі про шлюб. Згідно ч.\~3\~ст.\~115\~СК України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Судові витрати. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. \~ \~ \~ \~Згідно п.\~1\~ч.\~3\~ст.\~133\~ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. \~ \~ \~ \~Згідно п.\~1\~ч.\~2\~ст.\~141\~ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову, - на відповідача. \~ \~ \~ \~Згідно ч.\~1\~ст.\~142\~ЦПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому Законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. В матеріалах справи міститься: - 0.0.3186048743.1 від 08.09.2023 року, з якої вбачається, що позивачкою [PERSON] при подачі позовної заяви були понесені судові витрати в сумі 1073 (одна тисяча сімдесят три) грн. 60 коп., - оплата судового збору при подачі позовної заяви. Вищевказані кошти, сплачені позивачкою і є судовими витратами, які понесла позивачка [PERSON] при розгляді справи. Іших документально підтверджених витрат в матеріалах справи немає. З урахуванням вищевикладених обставин справи та норм процесуального права, що стосується судових витрат, - суд приходить до висновку щодо стягнення з відповідача [PERSON] на користь позивачки [PERSON] судових витрат в розмірі 1073 (одна тисяча сімдесят три) грн. 60 коп., - сплачених позивачкою коштів у виді судового збору при подачі позовної заяви. Відповідно, суд з урахуванням вищевикладеного та вимог ст. 264 ЦПК України приходить до наступного висновку: - обставини, якими обґрунтовувала позовну заяву позивач [PERSON] , - мали місце; - із встановлених обставин випливають сімейні правовідносини, - особисті немайнові відносини між подружжям, які регулюються нормами СК України, що закріплено, зокрема, в ч. 1 ст. 2 СК України; - до встановлених правовідносин підлягають до застосування, зокрема, наступні норми права, - ст.ст.\~21,\~51\~Конституції України,\~абз.\~3\~ч.\~2\~ст.\~1,\~ч.\~3\~ст.\~2,\~ч.\~2\~ст.\~3,\~п.\~3\~ч.\~2\~ст.\~18,\~ч.\~1\~ст.\~110,\~ст.\~112,\~113\~Сімейного кодексу\~України,\~ч.\~1\~ст.\~3,\~ст..\~4,\~88,\~107,\~118, 119, 120, 215, 218, ч. 1 ст. 224 ЦПК України, п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя»; - зважаючи на встановлені фактичні обставини справи, - позов підлягає до задоволення; - судові витрати слід стягнути з відповідача [PERSON] на користь позивачки [PERSON] ; - підстав до допущення судового рішення до негайного виконання на підставі положень ст. 367 ЦПК України, - судом не вбачаються; - заходи забезпечення позову в даному цивільному провадженні не застосовувалися. Відповідно, даний шлюб на думку суду має лише формальний характер, при його фактичному розпаді протягом тривалого часу, та, - зважаючи на обставини справи, встановлені в судовому засіданні, - примирення між стронами не можливе, продовження існування даного шлюбу суперечить інтересам позивачки та відповідча, та інтересам спільної неповнолітньої дитини сторін, а тому має бути розірваний на підставі рішення суду. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved