Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-18 00:00:00

До Золочівського районного суду звернулась [PERSON] з позовом до [PERSON] , з участю третьої особи приватного нотаріуса Золочівського районного нотаріального округу Папірянської Оксани Орестівни про визнання недійсними договорів купівлі - продажу будинку і купівлі - продажу земельної ділянки та скасування державної реєстрації.Позовна заява обґрунтована тим, що 03.07.2020 року приватним нотаріусом Золочівського районного нотаріального округу Папірянською О.О., було посвідчено між нею та [PERSON] договори купівлі-продажу належного їй на праві власності житлового будинку, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] належних їй на праві власності земельних ділянок: площею 0,1000 га кадастровий номер 4621810200:01:007:0053, яка призначена для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка, що знаходиться також за адресою: [ADDRESS] , площею 0,0360 га, кадастровий номер 4621810200:01:007:0054, яка призначена для ведення особистого селянського господарства та знаходиться у [ADDRESS] . Про те, що нею були укладені договори купівлі-продажу належного їй на праві власності житлового будинку та земельних ділянок, а не договір довічного утримання їй стало відомо тільки у вересні 2021 року, коли у приватного нотаріуса Золочівського районного нотаріального округу Папірянської О.О., згідно поданої нею заяви, вона отримала копії вищевказаних договорів. Отримавши копії договорів та ознайомившись з їх змістом, вона вирішила звернутися до суду з вказаною заявою, оскільки підписані нею договори купівлі-продажу будинку та земельних ділянок були під впливом помилки і жодного наміру укладати договори купівлі-продажу в неї ні зі сім`єю [PERSON] , ні з іншими особами не було і не могло бути. Дійсно вона мала намір у 2020 році укласти з [PERSON] та її чоловіком договір довічного утримання, оскільки [PERSON] та її чоловіка з дітьми вона поселила в свій будинок з тим наміром, що останні будуть доглядати за нею до її смерті, а в подальшому будинок та належне їй майно перейде цим людям. Відтак 03.07.2020 року вона їхала з [PERSON] та її чоловіком в м. Золочів для того, щоб укласти договір довічного утримання, а будучи в нотаріуса Папірянської О.О. та підписуючи договори, вона для себе розуміла, що підписує саме договори довічного утримання. Станом на час укладення договорів вона була людиною похилого віку, отримує пенсію за віком, вона є одинокою, в неї немає ні сім`ї, ні дітей, ні близьких родичів, в неї немає іншого житла, вона потребує постійного стороннього піклування, догляду і за нею доглядає фактично соціальний працівник з Глинянської міської ради [PERSON] , а тому жодного наміру продавати будинок та земельні ділянки в неї не було і не могло бути, а зазначені договори були укладені нею під впливом помилки, оскільки вона була переконана, що укладає з [PERSON] договори довічного утримання, і тому вона вирішила в даний час звернутися до суду про визнання договорів купівлі-продажу недійсними та скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно, яка проведена 03.07.2020 року на підставі рішення державного реєстратора, приватного нотаріуса Золочівського районного нотаріального округу Папірянською О.О. Вона вже на даний час не може пригадати, чи зачитувала нотаріус вголос зміст договорів, чи роз`яснювала вона їх зміст, однак вона не заперечує того, що договори підписані нею. За таких обставин, просить визнати спірний договір недійсним. 04.02.2022 року відповідачка [PERSON] подала відзив на позовну заяву, в якому проти пред`явленого позову заперечила у зв`язку з його безпідставністю та невідповідністю фактичним обставинам вчинення сторонами правочину 03.07.2020 року, в обґрунтування позовних вимог [PERSON] пояснює, що дійсно, 03.07.2020 між [PERSON] та [PERSON] укладено договір купівлі-продажу житлового будинку, який посвідчено приватним нотаріусом Золочівського районного нотаріального округу Папірянською Оксаною Орестівною, та зареєстровано в реєстрі за № 418. Продаж житлового будинку, за домовленістю сторін, вчинено за 181 543,00 грн., які сплачені покупцем продавцю до підписання цього договору. Продавець своїм підписом під цим договором підтверджує отримання грошових коштів та повного розрахунку за проданий будинок і грошових претензій до покупця немає (п. 7 Договору № 418 від 03.07.2020). Враховуючи, що проданий житловий будинок знаходиться на земельній ділянці з присвоєним кадастровим номером 4621810200:01:007:0053 площею, 0,1000 га, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), цього ж дня, між сторонами укладено договір купівлі-продажу земельної ділянки, який посвідчено приватним нотаріусом Золочівського районного нотаріального округу Папірянською Оксаною Орестівною, та зареєстровано в реєстрі за № 419 та № 420 від 03.07.2020 р. [PERSON] продала, а [PERSON] купила земельну ділянку площею 0,1000 га., кадастровий номер 4621810200:01:007:0053, та земельну ділянку площею 0,0360 га, кадастровий номер 4621810200:01:007:0054, для ведення особистого селянського господарства, що знаходиться у [ADDRESS] . Продаж земельної ділянки, за домовленістю сторін, вчинено за 34025,00 грн. та 10 727,00 грн., які повністю сплачені покупцем продавцю до підписання цього договору. В той же час, твердження позивачки про існування попередньої домовленості між ними щодо укладання договору довічного утримання, а також щодо того, що, укладаючи спірний договір, вважала, що укладає саме договір довічного утримання, не підтверджене жодними доказами, позивачка ніколи не пропонувала укласти з ними договір довічного утримання. [PERSON] дійсно допомагала [PERSON] , ходила в магазин, готувала, подавала їжу. Враховуючи, що позивачка пересувається лише за допомогою милиць, відповідач допомагала їй взуватись та одягатись. Позивачка неодноразово скаржилась на стан свого здоров`я та згадувала про необхідність проведення операції на суглоби. В січні 2020 [PERSON] , враховуючи ситуацію, що склалась та практично сімейні відносини з позивачкою, звернулась до [PERSON] з пропозицією купити у позивачки вказаний житловий будинок. За домовленістю відповідачка мала зробити ремонт в будинку, а позивачка залишатись проживати з сім?єю [PERSON] . Грошові кошти, отримані за продаж будинку мали піти на проведення операції та лікування [PERSON] . Орієнтовно в січні 2020, враховуючи, що достатньої суми грошових коштів у сім"ї [PERSON] не було, останні продали житловий будинок в [ADDRESS] , гр. [PERSON] за ціною 195 100,00 грн. Вказана сума грошових коштів виплачувалась частинами, в січні гр. [PERSON] було передано 115 100,00 грн. Решта суми грошових коштів повинна була бути сплачена до 14.10.2021. [PERSON] фактично проживала в купленому будинку з липня 2020, що можуть підтвердити сусіди та сама [PERSON] . 15.04.2020 чоловіком відповідачки, [PERSON] з депозитного рахунку було знято заощадження сім"ї в сумі 49 000,50 грн. Решта грошових коштів, які мали бути сплачені за будинок, були позичені сім`єю [PERSON] у брата [PERSON] - [PERSON] . Враховуючи практично сімейні відносини, що склались у той період часу між сторонами, 15.04.2020 [PERSON] , в присутності чоловіка, передано [PERSON] в цьому ж будинку, грошові кошти в сумі 200 000,00 грн. За домовленістю сторін, [PERSON] , повинна була доплатити вартість земельних ділянок після проведення ремонту в будинку, оскільки такий знаходився в занедбаному стані, після 14.10.2021. Тобто, після доплати гр. [PERSON] залишку заборгованості в сумі 80 000,00 грн. за куплений у [PERSON] житловий будинок. Впродовж 2020-2021 років сім`єю [PERSON] здійснювався ремонт спірного житлового будинку. Всі кошти витрачались на будівельні матеріали та продукти харчування. Проводився ремонт спірного житла. 14.10.2021 гр. [PERSON] зателефонувала до [PERSON] та повідомила, що у зв`язку з скрутним матеріальним становищем вона не має можливості сплатити залишок заборгованості одним платежем. [PERSON] та [PERSON] домовились про сплату залишку заборгованості поступово, по мірі фінансової можливості останньої. Про неможливість доплати грошових коштів [PERSON] повідомила [PERSON] цього ж дня. З цього приводу між сторонами виникли непорозуміння, а розмова закінчилась вимогою [PERSON] або заплатити їй залишок боргу або забиратись з будинку. Відтак, враховуючи вказані обставини, просила відмовити у задоволенні позову. 22.02.2022 року [PERSON] подала до суду зустрічну позовну заяву, в якій просить стягнути з [PERSON] сплачені відповідачкою, на виконання умов договору купівлі-продажу будинку грошові кошти в сумі 181 543,00 грн. В обгрунтування заявлених позовних вимог пояснює, що у випадку задоволення первісного позову відпаде правова підстава збереження отриманих [PERSON] грошових коштів. Дійсно, між [PERSON] та [PERSON] укладено договір купівлі-продажу житлового будинку, який посвідчено приватним нотаріусом Золочівського районного нотаріального округу Папірянською Оксаною Орестівною, та зареєстровано в реєстрі за № 418 від 03.07.2020, [PERSON] продала, а [PERSON] купила житловий будинок з надвірними господарськими будівлями та дворовими спорудами, що знаходиться у [ADDRESS] . Продаж житлового будинку, за домовленістю сторін, вчинено за 181 543,00 грн., які сплачені покупцем продавцю до підписання цього договору. Враховуючи, що проданий житловий будинок знаходиться на земельній ділянці з присвоєним кадастровим номером 4621810200:01:007:0053 площею 0,1000 га, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), цього ж дня, між сторонами укладено договір купівлі-продажу земельної ділянки, який посвідчено приватним нотаріусом Золочівського районного нотаріального округу Папірянською Оксаною Орестівною, та зареєстровано в реєстрі за № 419 та № 420 від 03.07.2020, [PERSON] продала, а [PERSON] купила земельну ділянку площею 0,1000 га., кадастровий номер 4621810200:01:007:0053, та земельну ділянку площею 0,0360 га, кадастровий номер 4621810200:01:007:0054, для ведення особистого селянського господарства, що знаходиться у [ADDRESS] . Продаж земельної ділянки, за домовленістю сторін, вчинено за 34025,00 грн. та 10 727,00 грн., які повністю сплачені покупцем продавцю до підписання цього договору. При цьому, позивачка неодноразово скаржилась на стан свого здоров`я та згадувала про необхідність проведення операції на суглоби. Орієнтовно в січні 2020 [PERSON] , враховуючи ситуацію, що склалась, та практично сімейні відносини з позивачкою, звернулась до [PERSON] з пропозицію купити у позивачки вказаний житловий будинок. За домовленістю з позивачкою, відповідач мала зробити ремонт в будинку, а позивачка залишалась проживати з сім`єю [PERSON] . Грошові кошти, отримані за продаж будинку, мали піти на проведення операції та лікування [PERSON] . Позивач погодилась на вказану пропозицію відповідача. Орієнтовно в січні 2020, враховуючи, що достатньої суми грошових коштів у сім"ї [PERSON] не було, останніпродали житловий будинок в [ADDRESS] гр. [PERSON] за ціною 195 100,00 грн. Вказана сума грошових коштів виплачувалась частинами, в січні гр. [PERSON] було передано 115 100,00 грн. Решта суми грошових коштів повинна була бути сплачена до 14.10.2021. [PERSON] фактично проживала в купленому будинку з липня 2020, що можуть підтвердити сусіди та сама [PERSON] . 15.04.2020 чоловіком відповідачки, [PERSON] з депозитного рахунку було знято заощадження сі"ї в сумі 49 000,50 грн. Решта грошових коштів, які мали бути сплачені за будинок, були позичені сім`єю [PERSON] у брата [PERSON] - [PERSON] . Враховуючи практично сімейні відносини, що склались у той період часу між сторонами, 15.04.2020 [PERSON] , в присутності чоловіка, передано [PERSON] в цьому ж будинку, грошові кошти в сумі 200 000,00 грн. За домовленістю сторін, [PERSON] , повинна була доплатити вартість земельних ділянок після проведення ремонту в будинку, оскільки такий знаходився в занедбаному стані, після 14.10.2021. Тобто, після доплати гр. [PERSON] залишку заборгованості в сумі 80 000,00 грн. за куплений у [PERSON] житловий будинок. Впродовж 2020-2021 років сім`єю [PERSON] здійснювався ремонт спірного житлового будинку. Всі наявні у сім"ї грошові кошти витрачались на будівельні матеріали та продукти харчування. Проводився ремонт спірного житла. 14.10.2021 гр. [PERSON] зателефонувала до [PERSON] та повідомила, що у зв`язку з скрутним матеріальним становищем вона не має можливості сплатити залишок заборгованості одним платежем. [PERSON] та [PERSON] домовились про сплату залишку заборгованості поступово, по мірі фінансової можливості останньої. Про неможливість доплати грошових коштів [PERSON] повідомила [PERSON] цього ж дня, після чого між сторонами виникли непорозуміння, а розмова закінчилась вимогою [PERSON] або заплатити їй залишок боргу або забиратись з будинку. Вже 28.10.2021 позивачем підписано позов, який знаходиться на розгляді Золочівського районного суду Львівської області, з вимогою про визнання недійсними оскаржуваних договорів купівлі-продажу. Крім того, як вже зазначено раніше, вважаючи спірне нерухоме майно своїм, сім`я [PERSON] , за власний рахунок здійснювала у житловому будинку ремонт. Підрахунок вартості проведених ремонтних робіт та вартості будівельних матеріалів потребує спеціальних знань, а тому позивачем за зустрічним позовом вчиняються дії з метою надання суду висновку відповідного експерта (спеціаліста). 12.07.2023 року [PERSON] подала до суду уточнену збільшену зустрічну позовну заяву,в якій просить стягнути з [PERSON] 335940,60 грн., з яких 181543,00 грн. грошових коштів сплачених на виконання договору купівлі- продажу житлового будинку № 418 від 03.07.2020, який [PERSON] просить визнати недійсним; 150 950,00 грн. грошових коштів, сплачених на вартість відновлювально-ремонтних робіт, проведених у житловому будинку, та 3 447,60 грн. грошових коштів, сплачених за житлово-комунальні послуги. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. В первісній позовній заяві [PERSON] доводить, що оспорюванні договори купівлі-продажу будинку та земельних ділянок укладені нею помилково. В обгрунтування вказаних доводів позивачка пояснює, що мала намір укласти договір довічного утримання, а не три договори купівлі - продажу. В зустрічній позовній заяві [PERSON] просить стягнути з [PERSON] сплачені відповідачкою, на виконання умов договору купівлі-продажу будинку, грошові кошти в сумі 335 940,60 грн. Позови є взаємопов`язані і їх спільний розгляд є доцільним. Ці позови виникають з одних правовідносин - договору купівлі - продажу житлового будинку та можливих наслідків задоволення первісної позовної заяви, наслідків недійсності правочину. Дійсно, 03.07.2020 між [PERSON] та [PERSON] укладено договір купівлі-продажу житлового будинку, який посвідчено приватним нотаріусом Золочівського районного нотаріального округу Папірянською Оксаною Орестівною, та зареєстровано в реєстрі за № 418 (бланки Н01 № 215400, HOI 215401). Відповідно до п. 1 Договору купівлі-продажу житлового будинку № 418 від 03.07.2020, [PERSON] продала, а [PERSON] купила житловий будинок з надвірними господарськими будівлями та дворовими спорудами, що знаходиться у [ADDRESS] . Продаж житлового будинку, за домовленістю сторін, вчинено за 181 543,00 грн., які сплачені покупцем продавцю до підписання цього договору. Продавець своїм підписом під цим договором підтверджує отримання грошових коштів та повного розрахунку за проданий будинок і грошових претензій до покупця немає. Враховуючи, що проданий житловий будинок знаходиться на земельній ділянці з присвоєним кадастровим номером 4621810200:01:007:0053 площею 0,1000 га, та земельна ділянка площею 0,0360 га, кадастровий номер 4621810200:01:007:0054, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), цього ж дня, між сторонами укладено договір купівлі-продажу земельних ділянок, який посвідчено приватним нотаріусом Золочівського районного нотаріального округу Папірянскою Оксаною Орестівною, та зареєстровано в реєстрі за № 419 та № 420 . Відповідно до п.1 Договору № 419 та № 420 від 03.07.2020, [PERSON] продала, а [PERSON] купила земельну ділянку площею 0,1000 га., кадастровий номер 4621810200:01:007:0053, та земельну ділянку площею 0,0360 га, кадастровий номер 4621810200:01:007:0054 для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка), що знаходиться у [ADDRESS] . [PERSON] дійсно допомагала [PERSON] , ходила в магазин, готувала, подавала їжу. Враховуючи, що позивачка пересувається лише за допомогою милиць відповідач допомагала їй взуватись та одягатись. При цьому позивачка неодноразово скаржилась на стан свого здоров`я та згадувала про необхідність проведення операції на суглоби. Орієнтовно в січні 2020 [PERSON] , враховуючи ситуацію, що склалась та практично сімейні відносини з позивачкою, звернулась до [PERSON] з пропозицію купити у позивачки вказаний житловий будинок. За домовленістю з позивачкою, відповідач мала зробити ремонт в будинку, а позивачка залишалась проживати з сім`єю [PERSON] . Грошові кошти отримані за продаж будинку мали піти проведення операції та лікування [PERSON] . Позивач погодилась на вказану пропозицію відповідача. Орієнтовно в січні 2020, враховуючи, що достатньої суми грошових коштів у [PERSON] не було, останніпродали житловий будинок в [ADDRESS] гр. [PERSON] за ціною 195 100,00 грн. Вказана сума грошових коштів виплачувалась частинами, в січні гр. [PERSON] було передано 115 100 грн. Решта суми грошових коштів повинна була бути сплачена до 14.10.2021. [PERSON] фактично проживала в купленому будинку з липня 2020, що можуть підтвердити сусіди та сама [PERSON] . 15.04.2020 чоловіком відповідачки, [PERSON] з депозитного рахунку було знято заощадження сім"ї в сумі 49 000,50 грн. Решта грошових коштів, які мали бути сплачені за будинок, були позичені сім`єю [PERSON] у брата [PERSON] - [PERSON] . Враховуючи практично сімейні відносини, що склались у той період часу між сторонами, 15.04.2020 [PERSON] , в присутності чоловіка, передано [PERSON] в цьому ж будинку, грошові кошти в сумі 200 000,00 грн. За домовленістю сторін, [PERSON] , повинна була доплатити вартість земельних ділянок після проведення ремонту в будинку, оскільки такий знаходився в занедбаному стані, після 14.10.2021. Тобто, після доплати гр. [PERSON] залишку заборгованості в сумі 80 000,00 грн. за куплений у [PERSON] житловий будинок. Впродовж 2020-2021 років сім`єю [PERSON] здійснювався ремонт спірного житлового будинку. Всі наявні у сім`ї грошові кошти витрачались на будівельні матеріали та продукти харчування. Проводився ремонт спірного житла. 14.10.2021 гр. [PERSON] зателефонувала до [PERSON] та повідомила, що у зв`язку з скрутним матеріальним становищем вона не має можливості сплатити залишок заборгованості одним платежем. [PERSON] та [PERSON] домовились про сплату залишку заборгованості поступово, по мірі фінансової можливості останньої. Про неможливість доплати грошових коштів [PERSON] повідомила [PERSON] цього ж дня, після чого між сторонами виникли непорозуміння, а розмова закінчилась вимогою [PERSON] або заплатити їй залишок боргу або забиратись з будинку. 03.05.2022 року судовим експертом Лібич А.М. складено висновок за результатами проведення будівельно-технічного дослідження № 06/22. Відповідно до висновку, вартість відновлювально-ремонтних робіт проведених у будинковолодінні [ADDRESS] становить 150 950,00 грн. З моменту укладення оспорюваного договору за первісним позовом, оплату житлово-комунальних послуг здійснює [PERSON] . Згідно будинкової книги у будинку зареєстровано та проживає 6 осіб, зокрема: [PERSON] з 28.12.1978 року, [PERSON] з 28.07.2020 р. та [PERSON] з 01.02.2022 року, та їх діти: [PERSON] ( [INFO] ) з 16.09.2020 р., [PERSON] ( [INFO] ) та [PERSON] ( [INFO] ) з 28.07.2020 року. Таким чином, з [PERSON] на користь [PERSON] підлягає стягненню 1/6 частина оплачених позивачем за зустрічним позовом комунальних послуг. Таким чином, [PERSON] оплачено комунальні послуги за спожиту електричну енергію, за розподіл газу та газ на суму 20 685,62 грн. Разом з тим, стягненню з відповідачки за зустрічним позовом підлягає сума в розмірі 3447,60 грн. 29.09.2022 року позивачка [PERSON] подала відзив на зустрічну позовну заяву, в якому проти пред`явленого позову заперечила. Так, згідно зустрічної позовної заяви вбачається, що [PERSON] заявила вимогу про стягнення з [PERSON] 335940,60 гривень, з яких 181 543,00 гривень - кошти, сплачені на виконання договору купівлі-продажу житлового будинку від 03.07.2020 року, 150 950,00 гривень - кошти, сплачені сім`єю [PERSON] на проведення відновлювально-ремонтних робіт у житловому будинку та 3447,60 гривень - частина коштів, сплачених за житлово-комунальні послуги. Так щодо сплати [PERSON] коштів в сумі 181 543,00 гривень за будинок та земельні ділянки, то [PERSON] заперечила даний факт як при поданні нею позовної заяви, так і при поданні відповіді на відзив. Жодних грошей, як зазначає [PERSON] від [PERSON] вона не отримала і не могла отримати, оскільки ні будинку, ні земельних ділянок не продавала і наміру продавати своє єдине житло не мала, а підписані нею договори купівлі-продажу були вчинені під впливом помилки. Викладені [PERSON] обставини передачі ніби-то вищевказаної суми грошей [PERSON] за продаж будинку та земельних ділянок є надуманими і такими, які жодними доказами не підтверджуються. Окрім тог,о сторона відповідача заявила вимогу про стягнення з [PERSON] коштів в сумі 150 950,00 гривень, що становить вартість відновлювально-ремонтних робіт, проведених у будинку [ADDRESS] . Вказана сума визначена експертом за результатами проведеного будівельно-технічного дослідження. Щодо повернення вказаної суми коштів, які витрачені на проведення ремонтних, будівельних та сантехнічних робіт у вищевказаному будинку, [PERSON] не погоджується, виходячи в першу чергу з того, що [PERSON] проведення будь-яких робіт з [PERSON] в будинку не погоджувала. Станом на сьогоднішній день сім`я [PERSON] придбала в м.Глиняни житло, триває переселення сім`ї в інший будинок і фактично перелік майна, вартість проведених робіт можна буде визначити після остаточного виселення сім`ї [PERSON] з будинку [PERSON] . Зважаючи на свій стан, здоров`я важкість у пересуванні, [PERSON] не може сама провести огляд приміщень в будинку та території та провести оцінку наявності чи відсутності майна, яке було в неї в будинку на час вселення сім`ї [PERSON] та майна, яке залишилося в будинку після їх виселення. Щодо заявленої [PERSON] суми коштів в розмірі 3447,60 гривень, що становить 1/6 частки сплачених комунальних платежів, то [PERSON] погоджується та не заперечує проти сплати [PERSON] даної суми коштів. 29.09.2022 року відповідачка [PERSON] подала відповідь на відзив, заперечуючи проти задоволення заявлених позовних вимог, відповідачка доводить відсутність підстав для стягнення з [PERSON] як понесених [PERSON] витрати на проведення ремонтних робіт так і грошових коштів сплачених на виконання умов договорів купівлі-продажу нерухомого майна. Щодо стягнення сплачених позивачем комунальних послуг відповідач не заперечує. В частині стягнення з відповідачки понесених позивачкою витрат на проведення ремонтних робіт [PERSON] пояснює, що не погоджувала проведення таких з [PERSON] , [PERSON] ніколи не заперечувала проти проведення ремонтних робіт у житловому будинку.Навпаки, відповідач користувалась та підтримувала такі дії позивача. Сторонами не заперечується, що 03.07.2020 між [PERSON] та [PERSON] укладено договір купівлі-продажу житлового будинку. Згідно доводів первинної позовної заяви, [PERSON] доводить, що помилилась, укладаючи спірний правочин, оскільки мала на меті укласти договір довічного утримання. Таким чином, визначаючи право [PERSON] на проведення ремонтних робіт у спірному житловому будинку та обов`язковості погодження таких робіт [PERSON] , необхідно застосувати норми ЦК України, які регулюють правовідносини купівлі-продажу нерухомого майна, або вимоги, які регулюють укладення договору довічного утримання, та їх правові наслідки. 29.09.2022 року представник [PERSON] - адвокат Лущанець М. подав заперечення на відповідь на відзив на зустрічну позовну заяву, вказавши наступне, адвокатом Кужик Л.В. заявлено про те, що вартість виконаних ремонтних робіт в будинку по [ADDRESS] , згідно проведеної експертної оцінки, складає 150 850,00 гривень. У відповіді на відзив адвокат Кужик Л.В. зазначає, що [PERSON] ніколи не заперечувала проти проведення ремонтних робіт у житловому будинку, а навпаки підтримувала такі дії позивача. Сім`я [PERSON] , якщо проводила роботи, то без погодження з [PERSON] , на даний час ставить вимоги на проведення оплати за виконані роботи. Однак пред`являти такі вимогим можна особі, яка прийняла виконані роботи та погоджується з якістю робіт і ціною. Як зазначено у відзиві на зустрічну заяву, [PERSON] в силу свого фізичного стану не може провести сама такий огляд об`єму, виду робіт, якщо такі проводились, та дати їм належну оцінку. Відповідно, вимагати стягнення плати за ремонтні роботи, які особа не прийняла, суперечить чинному законодавству. Щодо стягнення з [PERSON] коштів ніби-то за проданий будинок, як зазначено в позовній заяві, відзиві на зустрічну заяву, що оскільки [PERSON] фактично належного їй будинку не продавала, грошей від [PERSON] не отримувала, і тому вона не має жодних підстав для повернення коштів, які фактично не отримувала. Жодних належних та допустимих доказів на передачу грошей (вартість будинку та земельних ділянок) [PERSON] відповідачка [PERSON] не навела. Відповідно до ст. 655 ЦК України, за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації (ст. 182 ЦК України). Відповідно до ч. 4 ст. 334 ЦК України, права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону. Згідноз ч. 1 ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Більше того, власність зобов`язує. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 322 ЦК України). Разом з викладеним, приписами ст. 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних асад суспільства. З аналізу наведених вимог матеріального права вбачається, що з моменту набуття [PERSON] права власності на нерухоме майно, позивач за зустрічним позовом могла здійснювати ремонт спірного нерухомого майна без погодження з відповідачкою. Більше того, позивач була змушена проводити будинок до стану придатного до проживання. Наведені дії не суперечать ні моральним засадам суспільства ні інтересам самої [PERSON] та, якщо припустити, що [PERSON] помилилась, укладаючи спірні правочини, та мала намір укласти договір довічного утримання,то вимогами чинного законодавства теж не передбачено обов`язку набувача отримувати згоду на проведення ремонтних робіт. За договором довічного утримання (догляду) одна сторона (відчужувач) передає другій стороні (набувачеві) у власність житловий будинок, квартиру або їх частину, інше нерухоме майно або рухоме майно, яке має значну цінність, взамін чого набувач зобов`язується забезпечувати відчужувача утриманням та (або) доглядом довічно (ст.744 ЦК України). У судовому засіданні позивачка пред`явлений позов підтримала в повному обсязі з підстав, в ньому наведених, просила задовольнити. Представники позивачки [PERSON] - адвокат Лущанець М.В. підтримали позицію позивачки, просили позов задовольнити, у зустрічному просили відмовити. Представник відповідачки [PERSON] в судовому засіданні проти пред`явленого позову заперечила, вказуючи на його безпідставність та невідповідність тверджень позивачки фактичним обставинам події укладання спірного договору. В задоволенні позову просила відмовити, зустрічний позов просила задовольнити. Відповідачка [PERSON] в судовому засіданні 17.01.2023 проти пред`явленого позову заперечила, в задоволенні позову просила відмовити, зустрічний позов просила задовольнити. В судовому засіданні з дотриманням вимог, встановлених ст. 8 Закону України «Про нотаріат», був допитаний свідок - приватний нотаріус Папірянська О.О.,яка суду пояснила, що посвідчувала нотаріально спірний договір купівлі-продажу будинку та земельних ділянок, укладений між сторонами, та вказала, що перед цим роз`яснила умови договору купівлі-продажу, його наслідки, зокрема, відчуження будинку, а також права та обов`язки сторін за цим договором. Окремо відзначила, що вона ніколи не укладає договір довічного утримання, про договір довічного утримання мови не йшло. Сумнівів у тому, що [PERSON] вірно усвідомлює значення своїх дій та має намір укласти саме договір купівлі-продажу не було. Суперечок між сторонами договору в процесі його оформлення в нотаріальній конторі не відбувалось. Вказала суду, що перед укладенням договору встановила відсутність у [PERSON] будь-яких фінансових претензій до [PERSON] з приводу проведених розрахунків, про що зазначено також в договорі. Проте самого факту розрахунку не бачила. Питань щодо ціни договору в неї не виникало, так як її визначення є виключним правом сторін. Позивачка особисто прочитала проект договору, відтак, ознайомилась з його змістом та підписала його. Окремо відзначила, що [PERSON] не заявляла про наявність у неї будь-яких захворювань очей чи інші причини, через які вона б самостійно не могла прочитати текст договору, з проханням прочитати текст договору не зверталась, жодних зауважень щодо не проведення [PERSON] з нею розрахунків не поступало. В судовому засіданні також була допитана свідок [PERSON] ,яка вказала, що є племіницею [PERSON] , пояснила, що позивачка звернулась до неї за допомогою, щоб вона її доглядала, а також просила допомогти взнати, який вона підписала договір з [PERSON] . Вона вирішила їй допомогти, поїхавши до нотаріуса вони взнали, що вона підписала договір купівлі - продажу. Оскільки вона знає [PERSON] все життя, може ствердити, що позивачка жодних коштів не отримувала, однак доказів цього немає. В судовому засіданні також була допитана свідок [PERSON] , яка вказала, що купила будинок у [PERSON] , кошти їй передавала частинами. [PERSON] не знає. В судовому засіданні також була допитана свідок [PERSON] яка вказала, що є родичкою позивачки, в судовому засіданні пояснила, що коли вона приїжджала до [PERSON] в гості, то бачила, як сім"я [PERSON] погано відносилась до [PERSON] . Відносно договору-купівлі продажу їй нічого не відомо. Заслухавши пояснення учасників справи та їх представників, показання допитаних в судовому засіданні свідків, дослідивши та проаналізувавши докази, які містяться в матеріалах справи, суд на основі повно та всебічно з`ясованих обставин встановив наступне. Як вбачається з матеріалів справи, у відповідності до договору купівлі-продажу будинку від 03.07.2020 року № 418, посвідченого приватним нотаріусом Золочівського районного нотаріального округу Папірянської Оксаною Орестівною продавець [PERSON] передала у власність покупця (продала), а покупець [PERSON] прийняла у власність (купила) належний продавцю на праві власності будинок за адресою: [ADDRESS] . У відповідності до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 03.07.2020 року № 280259053, право власності на будинок за адресою: [ADDRESS] , в порядку, передбаченому ч. 2. ст. 3, 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», зареєстровано 03.07.2020 року за [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу будинку від 03.07.2020 року № 418, посвідченого приватним нотаріусом Золочівського районногоо нотаріального округу Папірянською Оксаною Орестівною. Як вбачається з матеріалів справи, у відповідності до договору купівлі-продажу земельної ділянки від 03.07.2020 року № 419, посвідченого приватним нотаріусом Золочівського районного нотаріального округу Папірянською Оксаною Орестівною, продавець [PERSON] передала у власність покупця (продала), а покупець [PERSON] прийняла у власність (купила) належну продавцю на праві власності земельну ділянку площею 0,1000 га., кадастровий номер 4621810200:01:007:0053, для ведення особистого селянського господарства за адресою: [ADDRESS] . У відповідності до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 03.07.2020 року № 280257703, право власності на земельну ділянку площею 0,1000 га., кадастровий номер 4621810200:01:007:0053, для ведення особистого селянського господарства за адресою: [ADDRESS] , в порядку, передбаченому ч. 2. ст. 3, 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», зареєстровано 03.07.2020 року за [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 03.07.2020 року № 419, посвідченого приватним нотаріусом Золочівського районного нотаріального округу Папірянською Оксаною Орестівною. Як вбачається з матеріалів справи, у відповідності до договору купівлі-продажу земельної ділянки від 03.07.2020 року № 420, посвідченого приватним нотаріусом Золочівського районного нотаріального округу Папірянською Оксаною Орестівною, продавець [PERSON] передала у власність покупця (продала), а покупець [PERSON] прийняла у власність (купила) належну продавцю на праві власності земельну ділянку площею 0,0360 га., кадастровий номер 4621810200:01:007:0054, для ведення особистого селянського господарства за адресою: [ADDRESS] . У відповідності до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 03.07.2020 року № 280256429, право власності на земельну ділянку площею 0,0360 га., кадастровий номер 4621810200:01:007:0054, для ведення особистого селянського господарства за адресою: [ADDRESS] , в порядку, передбаченому ч. 2. ст. 3, 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», зареєстровано 03.07.2020 року за [PERSON] , на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 03.07.2020 року № 420, посвідченого приватним нотаріусом Золочівського районного нотаріального округу Папірянською Оксаною Орестівною. Як вбачається з матеріалів справи, у відповідності до договору купівлі-продажу житлового будинк від 08.10.2021 року № 599, посвідченого приватним нотаріусом Стрийського районного нотаріального округу Гивель Г.М., продавець [PERSON] передав у власність покупця (продала), а покупець [PERSON] прийняла у власність (купила) належний продавцю на праві власності будинок за адресою: [ADDRESS] . Згідно копії квитанції Приват Банку від 15.04.2020 року, вбачається, що [PERSON] , згідно заяви на видачу готівки, отримав 49000,50 грн. Згідно заключення лікарсько-консультативної комісії № 20 від 14.12.2021 року, встановлено діагноз у [PERSON] - потребує постійного лікування і спостереження в офтольмолога. Згідно акту обстеження матеріально- побутових умов, [PERSON] , проживає в [ADDRESS] , при обстеженні виявлено наступне: [PERSON] , дійсно проживає за вказаною адресою. Житловий будинок складається з трьох кімнат, ванної кімнати, кородиру. Біля будинку є літня кухня, умови проживання задовільні. Склад сім"ї: [PERSON] , 1942 рн., [PERSON] , - 1986 р.н., - власник будинку, [PERSON] , 2005 р.н., [PERSON] , - 2008 р.н., [PERSON] 2011 р.н. Згідно висновку за результатами проведення будівельно-технічного дослідження складеного 03.05.2022 року № 06/22, вбачається, що вартість відновлювально-ремонтних робіт проведених у будинковолодінні [ADDRESS] , на дату проведення дослідження, визначена із застосуванням Програмного комплексу АВК-5 (редакція 3.6.3), становить 150 950,00 грн. За змістом пункту 7 спірного договору від 03.07.2020 року № 418, продаж вищевказаного будинку за домовленістю сторін вчинено за ціною 181543 грн., при чому ця ціна повністю сплачена покупцем і отримана продавцем особисто до підписання цього договору, на момент підписання та нотаріального оформлення договору сторони не мають одна до одної жодних претензій щодо проведення розрахунків, що підтверджено їхніми підписами під цим договором. При цьому сторони свідчать, що вони обізнані стосовно ринкових цін на аналогічне нерухоме майно та за їх розсудом визначена в цьому договорі вартість майна є справедливою та відповідає її дійсній вартості. Вказаний договір підписаний продавцем [PERSON] та покупцем [PERSON] в присутності нотаріуса Папірянської О.О. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа, як слідує зі змісту ч. 1 ст. 4 ЦПК України, має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За приписами ч. 1 ст. 11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але, за аналогією, породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини (п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України). Так, за змістом ч. 1 ст. 202 ЦК України, правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Статтею 204 ЦК України встановлено презумпцію правомірності правочину, за змістом якої правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин) (ч.ч. 2-3 ст. 215 ЦК України). Відповідно до п. 7 постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» № 9 від 06.11.2009 року, правочин може бути визнаний недійсним лише з підстав, визначених законом та із застосуванням наслідків недійсності, передбачених законом. Так, за змістом частини 1 статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу, а саме зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним; правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей. За змістом ч. 1 ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Як встановлено ч. 1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. При цьому, за визначенням ч. 1 ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору (ч. 3 ст. 626 ЦК України). Положеннями ст. 627 ЦК України передбачено, що відповідно до ст. 6 ЦК України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (ч. 1 ст. 627 ЦК України). Отже, свобода договору означає право громадян або юридичних осіб вступати чи утримуватися від вступу у будь-які договірні відносини. Свобода договору проявляється також у можливості, наданій сторонам, визначити умови такого договору. У відповідності до ст. 655 ЦК України, за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Відповідно до ч. 1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. При цьому, за змістом вимог ст. 657 ЦК України договір купівлі-продажу житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, та у відповідності з приписами ч. 3 ст. 640 ЦК України, є укладеним з дня такого посвідчення. За правилами ч.1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Так, звертаючись до суду з позовом про визнання правочину недійсним, позивачка вказує, що, укладаючи спірний договір з відповідачем, вважала, що укладає договір довічного утримання, оскільки між сторонами попередньо була досягнута саме така домовленість, яка відповідала її інтересам, зазначаючи а в якості правових підстав пред`явлених вимог, що її волевиявлення при укладенні спірного договору не було вільним та не відповідало її волі. Разом з тим, стаття 129 Конституції України, як одну із основних засад судочинства визначає змагальність сторін та свободу в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч. 1, 5 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Враховуючи положення ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6 ст. 81 ЦПК України). Доказами в розумінні ч. 1 ст. 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Враховуючи викладене, особа на підтвердження своїх вимог про визнання правочину недійсним повинна довести на підставі належних і допустимих доказів, у тому числі пояснень сторін, показань свідків і письмових доказів, наявність обставин, з якими законодавець пов`язує визнання правочину недійсним. Відповідно до положень ст. 264 ЦПК України, суд, ухвалюючи судове рішення, зобов`язаний встановити, зокрема, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувались вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються. Враховуючи вказані вище положення законодавства та встановлені фактичні обставини справи, будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження того, що волевиявлення позивачки при укладенні спірного договору купівлі-продажу будинку від 03.07.2020 року не було вільним та не відповідало її волі, суду надано не було та в судовому засіданні не встановлено, а ті, що надані на підтвердження вказаних посилань, судом розцінюються критично з наступних підстав. Так, твердження позивачки щодо наявності в неї захворювання очей, що не дало змоги їй ознайомитись із змістом спірного договору та самостійно прочитати його, а відтак, і правильно зрозуміти його правову природу, не підтверджуються матеріалами справи. Крім того, надана суду довідка лікаря-офтальмолога [PERSON] , за результатами якого була видана, не характеризують стан її здоров`я на момент укладення оспорюваного договору 03.07.2020 року та самі по собі не доводять впливу зазначених у них захворювань на його укладення, тому не є належними доказами в розумінні ч. 1 ст. 77 ЦПК України та не приймаються судом до уваги (а.с.Т.1, а.с.136,224-228). Натомість, як підтверджено показаннями свідка - приватного нотаріуса Папірянсько.О.О., допитаного в судовому засіданні 03.04.2023 року при укладенні спірного договору купівлі-продажу квартири сторонам було роз`яснено його умови, права та обов`язки, які виникають у сторін за цим договором, а позивачка наполягала на укладенні саме договору купівлі-продажу будинку, не заявляючи при цьому про наявність у неї будь-яких захворювань очей чи інші причини, через які вона б самостійно не могла прочитати текст договору, з проханням прочитати текст договору не зверталась та особисто перечитувала проект договору, що спростовано не було. Щодо посилань позивачки на неотримання коштів за будинок, то в аспекті встановлених вище обставин суд вважає їх недоведеними. Так, відповідно до п. 2.1 спірного договору сторони заявили про повний розрахунок за проданий будинок до підписання договору. Підписання договору позивачкою є підтвердженням факту повного розрахунку за будинок та свідчить про відсутність у позивачки до відповідачки будь-яких претензій фінансового характеру. Аналізуючи надані суду докази, принципи змагальності та диспозитивності цивільного процесу, враховуючи встановлену законом презумпцію правомірності правочину, суд приходить до висновку, що 03.07.2020 року позивачка уклала договір купівлі-продажу будинку, реалізуючи надане їй законом право розпоряджатися належним їй майном на власний розсуд в межах гарантованої ст.ст. 6, 627 ЦК України свободи договору, при його укладенні позивачка розуміла правову природу правочину та наслідки його вчинення, мала намір відчужити будинок відповідачці та наполягала на укладенні саме договору купівлі-продажу, з будь-якими заявами чи зауваженнями при укладанні договору не зверталась, та особисто перечитувала проект договору, відтак, була ознайомлена з його змістом. Доказів зворотного суду не надано та в судовому засіданні їх не встановлено. Враховуючи вищевказане, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, повно, всебічно та об`єктивно дослідивши наявні у справі докази, враховуючи презумпцію правомірності правочину, беручи до уваги принципи змагальності та диспозитивності цивільного процесу, суд прийшов до висновку, що правові підстави для визнання оспорюваного договору купівлі-продажу будинку від 03.07.2020 року відсутні, відтак, позов є недоведеним та таким, що задоволенню не підлягає. Щодо зустрічного позову, вважаю що у задоволенні зустрічного позову [PERSON] до [PERSON] , з участю третьої особи приватного нотаріуса Золочівського районного нотаріального округу Папірянської Оксани Орестівни про стягнення коштів в сумі 335 940,60 грн., слід відмовити, оскільки суд не вбачає підстав для задоволення первісного позову, а відтак відпадають підстави для повернення коштів. Згідно ст.264ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує як розподілити між сторонами судові витрати. У зв`язку з відмовою у задоволенні позовів вимоги про стягнення судового збору та судових витрат, на підставі положень ст. 141 ЦПК України, також не підлягає до задоволення. Враховуючи викладене,

Outcome: dismissed