Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-12 00:00:00

АТ КБ "ПРИВАТБАНК" звернулись до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості у сумі 41579,05 грн. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 19.10.2020 року [PERSON] звернувся до АТ КБ\~"ПРИВАТБАНК" з метою отримання банківських послуг, шляхом підписання заяви від 19.10.2020 року. АТ КБ "ПРИВАТБАНК" відкрили [PERSON] картковий рахунок, випустили та надали платіжну картку, встановили кредитний ліміт на платіжну карту, а також здійснювали її обслуговування. [PERSON] зобов`язався у строки здійснювати погашення заборгованості, проте через неналежне виконання умов договору виникла заборгованість, яку позивач просить стягнути та судові витрати по справі. Представник позивача у судове засідання не з`явився, подав суду клопотання в якому просив розглянути справу без його участі, підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити, а також не заперечував проти заочного розгляду справи. Відповідач у судове засідання не з`явився, подав суду заяву в якій позовні вимоги не визнав, розгляд справи просив провести без його участі. Крім того, надав суду письмові пояснення, в яких зазначив, що 26.03.2022 року щодо нього невідомою особою були здійснені шахрайські дії в результаті чого з його банківської карти були списані грошові кошти в сумі 34743,93 грн. На телефон відповідача почали надходити повідомлення, він у свою чергу зателефонував на гарячу лінію банку з проханням заблокувати картковий рахунок, проте оператором було повідомлено, що система злетіла та вона не може прийняти від нього заявку, запропоновано звернутися в понеділок до відділення банку. 28.03.2022 року відповідач звернувся до Кропивницького РУП ГУНП із заявою про вчинене кримінальне правопорушення, а тому на данний час триває досудове розслідування. Відповідач зазначає, що коштів із карти не знімав і не пересилав, а тому просить відмовити в задоволенні позовних вимог (а.с\~52-63, 82-83). Від представника позивача до суду надійшли заперечення в яких просять задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, зазначаючи, що в ході проведеної перевірки встановлено, що 26.03.2022 року по картковому рахунку відповідача пройшла успішна видаткова транзакція на суму 33564,18 грн., зазначені операції пройшли коректно через Приват24 клієнта з введенням всіх необхідних данних і паролів. Банком встановлено, що [PERSON] отримав повідомлення на телефон із посиланням на отримання «компенсації від держави 6500 грн.» і за результатами цього відбулася компроментація самим клієнтом доступу до Приват24, тобто шахрайським діям зловмисників передувало компроментація самим клієнтом доступу до Приват24. У зв`язку з вищенаведеним вбачається, що з боку банку порушення умов договору та норм закону відсутні (а.с.70-75). Дослідивши матеріали справи суд вважає, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з таких підстав. Судом встановлено, що 19.10.2020 року між [PERSON] і АТ КБ "ПРИВАТБАНК" укладено договір у виді заяви про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг у ПриватБанку, згідно якого АТ КБ "ПРИВАТБАНК" відкрили [PERSON] картковий рахунок і випустили платіжну картку з встановленим кредитним лімітом, а також здійснювали її обслуговування, а [PERSON] зобов`язалася здійснювати погашення заборгованості. Крім цього, заява містить вказівку, що [PERSON] ознайомлений з Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами, які разом із підписаною заявою складають договір про надання банківських послуг (а.с.12-25). Розрахунок заборгованості проведений АТ КБ "ПРИВАТБАНК" станом на 13.03.2023 року свідчить, що загальна сума заборгованості 41579,05 грн., яка складається із заборгованості: за кредитом 34469,57 грн., за відсотками 7109,48 грн. (а.с.6-7). Довідки АТ КБ "ПРИВАТБАНК" свідчать, що [PERSON] , згідно договору, змінювався кредитний ліміт, а також видавалася картка, яка відкрита 19.10.2020 року з терміном дії до 04/2024 року (а.с.10-11). 26.03.2022 року з картки відповідача були здійснені перекази на суми: 30159,99 грн., 520 грн., 4064,18 грн., що призвело до утворення заборгованості. Дана обставина підтверджується випискою за договором за період 19.10.2020 року 18.03.2023 року (а.с.8-9). Відповідач звернувся до поліції з заявою про вчинення кримінального правопорушення, а тому 29.03.2022 року до ЄРДР внесено кримінальне провадження №12022121010000769 за ст.190 ч.2 КК України, що підтверджується листами Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області від 07.11.2022 року та Кропивницької окружної прокуратури (а.с.60-61). На запит суду надано лист Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області №1118/111-24 від 24.01.2024 року, яким повідомлено, що 29.03.2022 року слідчим СВ Кропивницького РУП внесено відомості до ЄРДР №12022121010000769 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.190 ч.2 КК України. 16.11.2022 року на адресу слідчого було надіслано ухвалу Кіровського районного суду м.\~Кіровограда щодо проведення тимчасового доступу до речей і документів по банківському рахунку [PERSON] . У витягу з ЄРДР вказано: 28.03.2022 року до ЧЧ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області надійшла письмова заява [PERSON] , [INFO] , про те, що невідома особа, шахрайським шляхом, незаконно заволоділа грошовими коштами з банківського рахунку [PERSON] , відкритому в АТ КБ "ПРИВАТБАНК" № [NUMBER] в сумі 35000 грн., завдавши матеріального збитки на вказану суму (а.с.81). Відповідно статей 525, 526, 527, 530, 625 ЦК України: одностороння відмова від виконання зобов`язань не допускається; зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України; боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок; якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк; боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти, що передбачено ст.1054 ч.1 ЦК України. Відповідно ст. 610 ЦК України\~порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно ст.614 ЦК України\~особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Статтею 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», що був чинним на час виникнення спірних правовідносин, визначено, що держатель електронного платіжного засобу - фізична особа, яка на законних підставах використовує електронний платіжний засіб для ініціювання переказу коштів з відповідного рахунку в банку або здійснює інші операції із застосуванням зазначеного електронного платіжного засобу. Електронний платіжний засіб - платіжний інструмент, який надає його держателю можливість за допомогою платіжного пристрою отримати інформацію про належні держателю кошти та ініціювати їх переказ. Неналежним переказом для цілей цього\~Закону\~вважається рух певної суми коштів, внаслідок якого з вини ініціатора переказу, який не є платником, відбувається її списання з рахунка неналежного платника та/або зарахування на рахунок неналежного отримувача чи видача йому суми переказу в готівковій чи майновій формі. Неналежним платником є особа, з рахунка якої помилково або неправомірно переказана сума коштів, а неналежним отримувачем - особа, якій без законних підстав зарахована сума переказу на її рахунок або видана їй у готівковій формі. Відповідно ст.14 п.14.12\~ вказаного Закону, користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень. Використання електронного платіжного засобу за довіреністю не допускається, крім випадку емісії додаткового електронного платіжного засобу для довіреної особи. Представник користувача має право отримати електронний платіжний засіб за довіреністю, що видана користувачем та посвідчена у встановленому законодавством порядку. У такому разі банк не несе відповідальності за проведення операцій з використанням такого електронного платіжного засобу, виданого представнику за довіреністю. Згідно з пунктом 2 розділу VI положення «Про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого\~постановою Правління Національного банку України від 05.11.2014 року №705\~(далі - Положення № 705, в редакції на час виникнення спірних правовідносин) емітент зобов`язаний надавати ПІН або іншу інформацію, яка дає змогу здійснювати платіжні операції з використанням електронного платіжного засобу, лише держателю електронного платіжного засобу. Відповідно пункту 3 розділу VI Положення №705 банк зобов`язаний повідомляти користувача про здійснення операцій з використанням електронного платіжного засобу; Банк у разі невиконання обов`язку з інформування користувача про здійснені операції з використанням електронного платіжного засобу несе ризик збитків від здійснення таких операцій. Згідно з пунктом 5 розділу VI Положення № 705 користувач зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які не виконувалися користувачем. Користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк.\~Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів (пункт 6 розділу VI Положення № 705). Положеннями пунктів 7-9 розділу VI Положення № 705 визначено, що емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором. Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу. Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Таким чином, зваживши у сукупності надані АТ КБ "ПРИВАТБАНК" докази по справі, суд приходить до висновку, що позивачем не доведено на підставі належних і допустимих доказів вчинення відповідачем дій чи бездіяльності, які сприяли наданню неправомірного доступу до Приват24 відповідача, а відповідач, виявивши перекази зі своєї картки, повідомив позивача та правоохоронні органи про вчинення кримінального правопорушення, досудове розслідування триває, особа, яка вчинила кримінальне правопорушення не встановлена. Таким чином, зваживши у сукупності наведені вище докази, суд вважає, що позовні вимоги є необгрунтованими та не доведеними достатніми, допустимими, належними доказами, а тому позов необхідно залишити без задоволення.

Outcome: dismissed