Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-21 00:00:00

До суду надійшла позовна заява [PERSON] , подана адвокатом Цокало Т.М., до [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом та за правом представлення, в якому просила визначити за [PERSON] право власності на спадкове майно на часток квартири [ADDRESS] , загальною площею 36,2 кв.м, житлова площа 17,3 кв.м, до складу якої входить: 1 коридор площею 3,8 кв.м, 2 кімната площею 17,3 кв.м, 3 шафа площею 0,3 кв.м, 4 кухня площею 8,2 кв.м, 5 туалет площею 1,0 кв.м., 6 ванна площею 2,6 кв.м, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , в порядку спадкування за заповітом та за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою судді Октябрського районного суду м. Полтави від 03.05.2023 позовну заяву [PERSON] до [PERSON] , третя особа [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом та за правом представлення залишити без руху, надано строк до усунення недоліків. Ухвалою судді Октябрського районного суду м. Полтави від 08.06.2023 відкрито провадження за позовом [PERSON] в загальному позовному провадженні та у справі призначено підготовче судове засідання. 16.01.2024 року від представника позивача надійшла заява про збільшення позовних вимог, в якій просила стягнути понесені судові витрати на професійну правничу допомогу в розмір 7000,00 грн. 17.01.2024 року закрите підготовче провадження та справа призначена до судового розгляду. . У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. Відповідач, будучи повідомленим про розгляд справи судом у встановленому законом порядку, відзив на позовну заяву та будь-які клопотання до суду не подавав. Третя особа у судове засідання не з`явилася, будучи належним чином повідомленою про час та місце судового розгляду, заяв та клопотань до суду не подавала. Ураховуючи викладене та те, що позивач не заперечував проти ухвалення заочного рішення, суд ухвалив провести заочний розгляд справи на підставі ст.\~ст. 280-281 ЦПК України. Заслухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 23.08.2022 року, серія [NUMBER] (а.с. 16). Після смерті\~ [PERSON] \~відкрилася спадщина\~на нерухоме\~майно \~квартиру \~за адресою: [ADDRESS] , яке належало померлій відповідно до свідоцтва про право власності, видане відділом приватизації житла від 23.12.1996 р., що видане ПП ПБТІ «Інвентаризатор», до складу якої входять: 1 - коридор площею 3,8 кв.м, 2 кімната площею 17,3 кв.м, 3 шафа площею 0,3 кв.м, 4 кухня площею 8,2 кв.м, 5 туалет площею 1,0 кв.м, 6 ванна площею 2,6 кв.м, загальною площею 36,2 кв.м, житлова площа 17,3 кв.м (а.с.23-25, 26). Відповідно до Свідоцтва про народження батьками позивача [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] (а.с.15). [PERSON] , [INFO] , 28.06.1985 року уклала шлюб з [PERSON] , [INFO] , після реєстрації шлюбу змінила прізвище на [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серія [NUMBER] (а.с. 14). [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] (а.с. 17). Відповідно до рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 27.04.2022 року у справі № 554/220/22 позов [PERSON] до [PERSON] , третя особа: [PERSON] задоволено, визначено [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі [PERSON] , яка померла [INFO] , строком 1 місяць з дня набрання рішення законної сили. 25.11.2022 року до приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Омеліч Т.А. звернулася позивач з заявою у видачі свідоцтва про право спадщини за заповітом та за законом на часток квартири за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до постанови приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Омеліч Т.А. від 25.11.2022 позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальних дій у видачі [PERSON] свідоцтва на право спадщини за законом та за заповітом на часток квартири за адресою: [ADDRESS] , у зв`язку з неподанням документів в повному обсязі (а.с.19-20). 06.09.2022 року приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Омеліч Т.А. заведено спадкову справу за № 64/2021 щодо майна померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] . Вбачається, що в рамках спадкової справи № 64/2021 до нотаріуса подали заяву про прийняття спадщини син померлої [PERSON] [PERSON] , [INFO] , який є спадкоємцем за законом, та онука померлої [PERSON] , [INFO] , яка є спадкоємцем за заповітом та за законом, як спадкоємець за правом представлення згідно з ч. 1 ст. 1266 ЦК України на частку спадщини, яка належала б за законом її матері [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Встановлено, що [PERSON] складено заповіт, посвідчений Четвертою полтавською державною нотаріальною контрою 24.07.2007 року, зареєстрованого в реєстрі за № 2-1447, дублікат якого виданий Полтавським обласним державним архівом 05.10.2022 року, зареєстрованого за № 216, згідно якого спадкоємцями на квартиру за адресою: [ADDRESS] є [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , в рівних частках кожній. [PERSON] , [INFO] , яка до реєстрації шлюбу [PERSON] , подала заяву про неприйняття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 12, ч. 1 ст. 13 ЦК України особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд, але у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства. Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ст.16 ЦК України). Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з\~ч.\~1\~ст.\~1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Відповідно до статті 1258 ЦК України спадкоємці за\~законом одержують\~право на\~спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених\~статтею 1259\~цього Кодексу. Згідно з\~ч.\~1\~ст.\~1266\~ЦК України\~встановлено спадкування\~за правом\~представлення,\~згідно якої внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Відповідно до\~статті 1296\~ЦК України\~спадкоємець,\~який прийняв\~спадщину,\~може одержати\~свідоцтво про\~право на\~спадщину. Якщо\~спадщину прийняло\~кілька спадкоємців,\~свідоцтво про\~право на\~спадщину видається\~кожному з\~них із\~визначенням імені\~та часток\~у спадщині\~інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивач має право оформити право власності на спадкове майно у судовому порядку, оскільки їй безпосередньо належить спадкове майно за заповітом та за законом. Представником позивача у судовому засіданні доведено належними та допустимими доказами позовні вимоги, які підлягають задоволенню. Відповідно до частин 1 та 3 (пункт 1) статті 133 та частин 1 - 3\~ст.137\~ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Частини 1-3 статті 134\~ЦПК України\~визначають, що разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. У разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору. Попередній розрахунок розміру судових витрат не обмежує сторону у доведенні іншої фактичної суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи. Згідно з ч.8\~ст.141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. До складу витрат на правничу допомогу включаються: гонорар адвоката за представництво в суді; інша правнича допомога, пов`язана з підготовкою справи до розгляду; допомога, пов`язана зі збором доказів; вартість послуг помічника адвоката; інша правнича допомога, пов`язана зі справою. Витрати на правничу допомогу визначаються сукупністю таких документів: договором про надання правничої допомоги та відповідними доказами щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу учасник справи має подати (окрім договору про надання правничої допомоги) детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом (для визначення розміру гонорару, що сплачений або підлягає сплаті) та опис здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Як встановлено судом, 19.04.2023 року між позивачем [PERSON] та адвокатом Цокало Т.М., яка діє на підставі свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю №2424 від 23.10.2018 року, укладено Договір № 579/19-04-2023 про надання правничої (правової) допомоги (а.с. 10). Відповідно до Детального опису робіт (наданих послуг) від 21.04.2023, Акта приймання-передачі наданої правничої допомоги № 1 до Договору №579/19-04-2023 адвокатом надано послуги на суму 7000,00 грн. (а.с. 27). Згідно з квитанцією № 579 від 19.04.2023 року позивачем оплачено гонорар адвокату у розмірі 10000 грн. (а.с. 28). Отже, суд дійшов висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача на користь\~\~позивача витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 7 000 гривень. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Отже, з відповідача підлягає стягненню судовий збір, сплачений позивачем при поданні позову до суду, у розмірі 3204,86 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved