Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-20 00:00:00

позивач [PERSON] звернулась до Гайворонського районного суду Кіровоградської області з позовом до відповідача в якому просить визначити їй додатковий строк, для подання, до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті - [PERSON] , померлої [INFO] . Стислий виклад позиції сторін позиція позивача В обґрунтування своїх вимог позивач покликався на те, що [INFO] померла [PERSON] . Після неї залишилось спадкове майно, а саме земельна ділянка площею 2,75 га. яка знаходиться на території Бандурівського старостинського округу Гайворонської міської ради Голованівського району Кіровоградської області. [PERSON] є спадкоємицею за заповітом після смерті [PERSON] . 30.10.2023 позивач звернувся в Гайворонську державну нотаріальну контору з метою отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом на спадкове майно після смерті [PERSON] , але отримав постанову про відмову у вчинені нотаріальної дії у зв`язку з тим, що нею пропущено шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду. Вважає причину пропуску строку поважною, тому що з 20.08.2023 по 08.09.2023 вона перебувала на лікуванні в зв`язку з хворобою, а тому вона не мала можливості з`явитися до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини. Тому просить надати їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. позиція відповідача Відповідач у судове засідання не з`явився, надіслав до суду письмову заяву, в якій просив розгляд справи проводити за відсутності представника відповідача та прийняти рішення на розсуд суду. Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії та рішення у справі. Ухвалою від 13.12.2023 відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. 18.12.2023 від державного нотаріуса Ковбасюк Н. Ю. до суду надійшов лист, що спадкова справа до майна померлої [INFO] [PERSON] не відкривалась. Позивачка [PERSON] надіслала до суду клопотання про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала. 03.01.2024 до суду надійшло клопотання від відповідача Гайворонської міської ради Кіровоградської області про розгляд справи за відсутності представника. Ухвалою від 08.02.2023 підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду по суті. У зв`язку з неявкою сторін в судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам в цілому, доходить висновку, що позов підлягає до задоволення виходячи з такого. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб,інтересів держави (ч.1 ст.2 ЦПК України). Відповідно до ст. 4 ЦПК України, до суду може звернутись кожна особа за захистом своїх порушених прав, а також інтересах інших осіб у випадках встановлених законом. За вимогами ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Статтями 15, 16 Цивільного кодексу Українипередбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у випадку його порушення, невизнання або заперечення, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права або інтересу. Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого Гайворонським відділом реєстрації актів цивільного стану у Голованівському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) 06.03.2023 серія [NUMBER] (а.с.4). Згідно заповіту від 24.10.2011 [PERSON] заповіла належну їй земельну ділянку № [NUMBER] площею 2,75 га по державному акту КР № 031956 [PERSON] (а.с.5). Згідно державного акту Серії ІІІ-КР № 031956, [PERSON] належала земельна ділянка площею 2,75 га, кадастровий номер 3521180400:02:000:0636, яка розташована території Бандурівської сільської ради Гайворонського району Кіровоградської області (а.с. 6). Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 30.10.2023 державним нотаріусом Гайворонської державної нотаріальної контори Ковбасюк Н. Ю. відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини (а.с. 7). Згідно висновку медичного центру «Добробут» [PERSON] з 20.08.2023 по 08.09.2023 перебувала на лікуванні в зв`язку з хворобою затяжним перебігом гострого синуситу (а.с. 8). За змістом довідки № 247 від 23.06.2023 старости Бандурівського старостинського округу Гайворонської міської ради Голованівського району Кіровоградської області, [PERSON] була зареєстрована та проживала по [ADDRESS] по день смерті [INFO] та крім неї у вказаному будинку ніхто інший не був зареєстрований та не проживав (а.с. 9). Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування У відповідності до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За змістом ч. 1 ст. 1222ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи , які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. У силу ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Статтею 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до статті 1270 ЦК Українидля прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК Українивизначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Згідно змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. У пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»роз`яснено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ч. 3 п. 24 вищезгаданої Постанови Пленуму Верховного Суду України, при розгляді справ про надання додаткового строку для прийняття спадщини, слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову Позивачка, як на поважні причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини вказує на її хворобу. За змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже суд доходить висновку, що позивачка довела наявність перешкоди, яка впливала на своєчасність подання заяви до нотаріальної контори щодо прийняття спадщини за заповітом. Враховуючи вищевикладене, те що пропуск строку для прийняття спадщини є незначним, наявність заповіту, у своїй сукупності суд вважає, що позов слід задовольнити та це буде відповідати принципам розумності і справедливості. Визначаючи тривалість додаткового строку для звернення до нотаріуса з заявою для прийняття спадщини, суд вважає, що строк в три місяці з часу набрання рішенням законної сили в даному випадку є розумним та достатнім.

Outcome: approved