Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-20 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з позовом до Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська, в якому просить\~стягнути з\~ відповідачки\~відшкодування матеріальної\~шкоди внаслідок\~залиття квартири\~в розмірі\~74\~607\~грн.\~00\~коп.\~та моральної\~шкоди в\~розмірі 20\~000\~грн,\~витрати на проведення експертного будівельного- технічного дослідження в сумі 6 000 грн., витрати на правничу допомогу в розмірі 6\~000 грн. В обґрунтування своїх вимог позивач в позовній заяві зазначила, що їй на праві спільної часткової власності належить квартира [ADDRESS] частини квартири [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно, видане виконавчим комітетом Бабушкінської районної ради м.Дніпропетровська 01.10.2004 р. серія [NUMBER] . 1/5 частини квартири належить третій особі доньці [PERSON] . Квартира двокімнатна, загальною площею 69,7 кв.м., житлової площею 25,2 кв.м., розташована на третьому поверсі дев?яти поверхового багатоквартирного будинку. Відповідачка [PERSON] , мешкає в квартирі [ADDRESS] на 4 поверсі над квартирою позивачки. 28\~січня 2023\~року відбулось\~залиття квартири\~ [ADDRESS] .\~Причина залиття\~-\~ необережне\~поводження мешканців\~квартири [ADDRESS] ,\~де проживає\~та є\~власницею квартири\~відповідачка. Ha вимогу позивача представником компанії, що надає послуги з будинкоутримання, було надано відповідний документ - Акт о залитии (мова оригіналу). За зверненням позивача до Управителя (ТОВ «Внутрішньобудинкові системи») комісійно було оглянута квартира [ADDRESS] з метою фіксації наслідків залиття квартири, про що 31.01.2023 року було складено відповідний Акт фіксації пошкоджень в наслідок залиття. Під час обстеження квартири [ADDRESS] були виявлені пошкодження внаслідок залиття квартири. За результатами оцінки розмір спричиненої матеріальної шкоди складає - 74 607 (сімдесят чотири тисячі шістсот сім ) гривень (копія звіту додається). Крім того, в результаті залиття квартири у позивачки суттєво погіршився психологічний стан, а також у дитини-інваліда позивача, вони вимушені були сидіти 3 дні взимку без води і тепла, електрики також не було, позивачка знаходилась постійно в стані напруження та стресу, не знаючи як забезпечити дитину-інваліда необхідним теплом, чистою водою та безпекою. Враховуючи вищезазначене, розмір відшкодування за завдану моральну шкоду вона оцінює у 20\~000 грн. Ухвалою від 11.04.2024 року було відкрито провадження у вказаній цивільній справі і призначено її до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. 27.04.2023 року представником відповідачки [PERSON] подано письмовий відзив на позов, в якому представник відповідачки заперечував проти задоволення позовних вимог з огляду на те, що акт фіксації пошкоджень у результаті залиття від 31.01.2023 року , наданий позивачкою, не відповідає вимогам профільного законодавства, оскільки при складанні не залучено відповідачку, яку визначено винною у залитті особою, акт підписаний неуповноваженими особами, незрозуміла причина залиття. Акт залиття від 01.02.20234 року також не містить підпису відповідачки, він підписаний неповноважними особами представниками ТОВ «ЕАС ОДИС». Спричинення моральної шкоди не підтверджено належними доказами. У судовому\~засіданні позивачка\~та її\~представник позовні\~вимоги підтримали\~у повному\~обсязі та\~просили їх\~задовольнити.\~Пояснили,\~що 28.01.2023\~року близько\~04:00\~позивачка прокинулась\~від шуму\~води,\~яка стікала\~зі стелі\~в різних\~кімнатах квартири.\~Саме через\~це вони\~і прокинулися,\~світло при\~вимкнутих перемекачах\~усюди мерехтіло\~,\~в холлі\~де вона\~спала вибухнула\~через коротіння\~напруги лампочка,\~це вибило\~усю проводку,\~ крім\~кухні,\~і позивачка\~у темряві\~без світла\~з дитиною,\~яка у\~четвертій ранку\~ще з\~просоння не\~розуміє що\~трапилося і\~турбується,\~намагалась в\~цей час\~зменшити шкоду\~для квартири,\~витираючи воду\~з стін\~підставляючи відра\~щоб вода\~зтікала в\~них,\~а не\~на підлогу\~зі стелі.\~Також намагалась додзвонитися до сусідки, яка їх заливала, щоб вона почала випрявляти цю ситуацію, шукати де в неї сталася аварія, але вона так і не взяла слухавку. Для з?ясування причини залиття та ліквідації причин аварії, позивачка була вимушена звертатись до аварійної служби Управителя ТОВ «Внутрішньобудинкові системи» - ТОВ «ЕАС-ОДІС», але вони не могли перекрити воду відразу, адже це сталося о четвертій годині ранку 28.01.2023 р, а до п?ятой діє коменданська година. О шостій годині прибула аварійна бригада аварійної служби, перекрили подачу води у внутрішньобудинкових мережах: водопостачання, теплопостачання, водовідведення. Відповідачка [PERSON] знала, що аварійній бригаді треба потрапити до її квартири щоб дізнатися і усунути причину залиття, для відновлення мереж водо- та теплопостачання, про це їй писали у чаті будинку і дзвонили у дверний дзвінок аварійна бригада, проте сусідка відмовилась відчинити двері і впустити аварійну службу, доступ до своєї квартири для аварійної служби надала тільки через 5 днів - 01.02.2023 року. Протягом трьох діб у будинку було відключено від мереж водо- та теплопостачання квартири з 1 по 9 поверхи їхнього під?їзду. Як позивачці повідомили в ТОВ «Внутрішньобудинкові системи», компанія, яка здійснює управління вищезазначеним багатоквартирним будинком [ADDRESS] , причина залиття квартири - необережне поводження мешканців квартири [ADDRESS] . Ha вимогу позивача їй було надано відповідний документ - Акт о залитии (мова оригіналу). За зверненням позивача до Управителя (ТОВ «Внутрішньобудинкові системи») комісійно було оглянута квартира [ADDRESS] з метою фіксації наслідків залиття квартири , про що 31.01.2023 року було складено відповідний Акт фіксації пошкоджень в наслідок залиття. Під час обстеження квартири [ADDRESS] були виявлені чисельні пошкодження, відображені детально в акті фіксації пошкоджень від 31.01.2023 року. З метою\~з?ясування розміру\~заподіяної шкоди,\~завданої затопленням,\~20.02.2023\~року позивачка\~звернулась до\~Новомосковського бюро\~експертної оцінки\~(Дніпровський\~філіал)з\~ заявою про надання висновку про вартість для отримання фінансової компенсації матеріального збитку. 26.02.2023 року позивачка отримала звіт про оцінку вартості матеріального збитку від пошкоджень оздоблення та меблів приміщень житлової квартири, вчиненого в наслідок залиття квартири, за адресою: [ADDRESS] . Згідно висновку, ринкова вартість матеріального збитку від пошкоджень та меблів житлової квартири, вчиненого внаслідок залиття, за адресою [ADDRESS] , за результатами оцінки складає - 74 607 (сімдесят чотири тисячі шістсот сім ) гривень (копія звіту додається). Представник відповідачки [PERSON] в судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог з огляду на те, що акт про залиття складений та підписаний особами з неналежною кваліфікацією, немає доказів, що акт складений представниками організації, яка обслуговує будинок позивачки, акт про фіксацію пошкоджень не передбачений законодавством, переписка в чаті будинку є неналежним доказом. Позивачка не довела належними доказами причинно-наслідковий зв`язок між поведінкою відповідача та спричиненою шкодою. До того ж, матеріали справи не містять доказів, що оцінювач [PERSON] є судовим експертом та попереджений про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Третя особа [PERSON] у судове засідання 16.02.2024 року не з`явилась, про час та місце проведення судового засідання була повідомлена належним чином, раніше в судовому засіданні надала пояснення, аналогічні поясненням позивачки [PERSON] , підтвердила, що вранці 28.01.2023 року подзвонила мати позивачка [PERSON] та повідомила про залиття квартири. Вона трохи пізніше приїхала до матері, в квартирі стіни , стелі були залиті водою, килими просичені водою, яка стікала зверху - з квартири [ADDRESS] , належної відповічці [PERSON] . Вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, допитавши свідків, суд приходить до наступних висновків: Судом встановлено, що позивачка є власницею 4/5 частини квартири [ADDRESS] , що підтверджується копією Свідоцтва про право власності на нерухоме майно видане виконавчим комітетом Бабушкінської районної ради м.Дніпропетровська 01.10.2004 р. серія [NUMBER] . 31.01.2023 року комісією у складі представника ТОВ «ЕАС ОДІС» та власників квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] було складено відповідні Акти фіксації пошкоджень внаслідок залиття з фотографуванням виявлених пошкоджень. Під час обстеження квартири [ADDRESS] були виявлені такі пошкодження: 1.« [ADDRESS] . На момент обстеження спостерігаються мокрі плями від води по всій довжині плит, утворилися жовті патьоки. Орієнтовна площа плям S=6 кв.м. - Стіни (шпалери). Кут стіни праворуч від вікна мокрий, є часткове відшарування шпалер на стиках. Загальна площа ушкодження S=18,3 кв.м. 2.Кухня: [PERSON] (пластик). Кут праворуч від вікна від вогкості проявився грибок. Стіни (кахель). Стіна ліворуч від дверей на момент обстеження спостерігається часткове відшарування кахлю від стіни. У кутку праворуч від вікна на кахлі проявився грибок. Двері кухонні (дерево) набрякли від вологи не закривається. Загальна площа пошкодження S=7 кв.м. 3.«Житлова кімната жк № 6» Спальня: Стеля (шпалери). На стелі спостерігаються мокрі плями та жовті патоки по стиках плит. Загальна площа ушкодження S=6,2 кв.м. 4. «Житлова кімната № 3» Спальня: Стеля (шпалери). На стелі спостерігаються мокрі плями та жовті патьоки по стиках плит. Загальна площа ушкодження S= 4.7 кв. м. 5. Ванна кімната: Двері (дерево) на момент обстеження набрякли від вологи і не зачиняються. 6. Туалет: Двері (дерево) на момент обстеження набрякли від вологи і не зачиняються. Під час складання Акту проводилось фотографування пошкоджень. З акту про залиття від 01.02.2023 року, складеного комісією у складі: [PERSON] та [PERSON] слюсарів ТОВ «ЕАС ОДІС», у присутності власника кв. [ADDRESS] [PERSON] провели огляд приміщення квартири [ADDRESS] з метою встановлення причин залиття 28.01.2023 року квартир, що знаходяться нижче: кв. [ADDRESS] . Причина залиття квартир протікання внутрішньоквартирної розводки , а саме, протікання шлангу для підключення бойлера на кухні в кв. [ADDRESS] за вказаною адресою. Зі звіту від 26.02.2023 року про оцінку вартості матеріального збитку від пошкоджень оздоблення та меблів приміщень житлової квартири , вчиненого внаслідок залиття, за адресою: [ADDRESS] , виконаного на замовлення позивачки оцінювачем ПП « Новомосковське бюро експертної оцінки» [PERSON] судом встановлено, що ймовірна ринкова вартість матеріального збитку від пошкоджень та меблів житлової квартири, вчиненого внаслідок залиття, за адресою [ADDRESS] , за результатами оцінки складає - 74 607 (сімдесят чотири тисячі шістсот сім ) гривень. З відповіді заступника директора ТОВ « Внітрішньобудикові системи» Каталунової М. на запит адвоката Олійник Я.Л. від 21.11.2023 року вих.0080 судом встановлено, що між ТОВ «Внутрішньобудинкові системи» та ТОВ «ЕАС ОДІС» в 2018 році укладено договір про надання послуг з виконання аварійно-відновлювальних робіт (аварійна служба) в будинках , які перебувають в управлінні ТОВ «Внутрішньобудинкові системи» Договір діючий станом на 2023 рік. 28.01.2023 року близько 07.00 години на телефон диспетчера ТОВ «Внутрішньобудинкові системи» отримано повідомлення про аварійну ситуацію в буд. [ADDRESS] : в квартирі [ADDRESS] зі стелі тече вода. Повідомлення переадресовано аварійній службі ТОВ «АЕС ОДІС». Бригада у складі сліюсарів [PERSON] та [PERSON] оглянула квартиру [ADDRESS] власника [PERSON] та підтвердила факт залиття зі стелі. З метою ліквідації причин аварії було перекрито водопостачання під`їзду. Потрапити в квартиру [ADDRESS] з метою з`ясування причин аварії слюсарі не змогли, оскільки двері не відчинили. 01.02.2023 року власниця кв. [ADDRESS] [PERSON] допустила слюсарів до квартири, зі слів останньої стало відомо, щ обуло пошкоджено шланг водонагрівача , під`єднаний до мережі водопостачання, наразі шланг замінений на новий. Наслідки аварії в квартирі ліквідовані. За наслідками аварії було складено кілька актів про фіксацію пошкоджень в квартирах, які постаждали внаслідок затоплення: кв. [ADDRESS] . Акт фіксації пошкоджень в ква.№ 45 від 31.01.2023 року було вручено, в тому числі, [PERSON] на початку березня 2023 року. З показань допитаної в судовому засіданні свідка [PERSON] власниці кв. [ADDRESS] судом встановлено, що 28.01.2023 року вранці зі стелі стала капати вода, сусідка з верхнбої квартири [ADDRESS] [PERSON] повідомила, що вода біжить з кв. [ADDRESS] [PERSON] на четвертому поверсі, яка не відкриває двері. Перекрили слюсарі воду, не було опалення. 28.01.2023 року [PERSON] нікому двері не відчинила. Вона заходила в квартиру [PERSON] ,там бачила мокрі стіни, мокрі килими, у неї не було світла. 30.01.2023 року [PERSON] також заходила до [PERSON] дивилася на наслідки залиття. Свідок заходила до квартири [PERSON] , яка повідомла, що у них була поломка і вони її усунули. З показань допитаного в судовому засіданні свідка [PERSON] судом встановлено, що він мешкає в буд. [ADDRESS] на 8 поверсі. Підтверджує, що 28.01.2023 року зранку не було опалення та води приблизно з 05.00 години , йому відомо, що квартира на 4 поверсі [PERSON] залила по стояку інші квартири нижче розташовані. В квартиру [PERSON] 28.01.2023 року не змогли попасти, бо вона не відкривала двері. Він заходив до квартири [PERSON] , бачив, що усе мокре. У частинах першій, другій статті 22\~ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Частинами 1-3 ст.1166\~ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Шкода, завдана каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок непереборної сили, відшкодовується у випадках, встановлених законом. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (ч.2 ст.1166 ЦК України). У пункті 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача законом покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди, а позивач доказує наявність шкоди та її розмір. Згідно зі статтею 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 322 ЦК України). Відповідно до статті 151 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Статтею 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» покладено на споживача обов`язки щодо своєчасного вжиття заходів з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з власної вини; своєчасного проведення підготовки помешкання та його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; допущення у приміщення квартири представників виконавця/виробника для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних і профілактичних оглядів та перевірки показників засобів обліку. Будь-яких доказів того, що залиття квартири позивачки відбулося не з вини відповідачки остання не надала та не спростувала докази, надані позивачкою на підтвердження факту залиття, що відбулося 28 січня 2023 року. На підтвердження\~розміру збитків\~позивачкою було\~надано звіт від 26.02.2023 року про оцінку вартості матеріального збитку від пошкоджень оздоблення та меблів приміщень житлової квартири , вчиненого внаслідок залиття, за результатами оцінки складає - 74 607 (сімдесят чотири тисячі шістсот сім ) гривень. Не погодившись з такою вартістю відшкодування, представником відповідачки не заявлялося клопотання про призначення судової будівельно - технічної експертизи для визначення вартості заподіяної позивачці шкоди, будь яких інших доказів стосовно невідповідності визначеної суми матеріальної шкоди стороною відповідача не надано. Заперечення відповідача про невідповідність акту про залиття вимогам чинного законодавства суд не приймає до уваги з огляду на таке: Згідно п. 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово - комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 (надалі Правила) у разі залиття, аварії комісією за заявою особи складається відповідний акт за зразком, наведеним у додатку 4 до цих Правил. Згідно встановленої форми факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету, та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. У акті зазначається, де трапилась аварія, описується, що трапилось і які наслідки (що залито, які обсяги робіт, які речі ушкоджено), чітко зазначаються причини залиття надаються висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду. Отже з наведеного вбачається, що вказаний Акт складається для фіксування факту залиття квартири та наслідків, які спричинили дане залиття, тобто є доказом у справі щодо відшкодування шкоди заподіяної таким залиттям. Оскільки акт про залиття квартири складений працівниками організації , яка надає у випадку аварійної ситуації послуги з утримання будинку [ADDRESS] ТОВ «ЕАС ОДІС», яка уклала відповідний договір з ТОВ «Внутрішньобудинкові системи» , доказів зворотнього відповідачкою не надано, тому суд приймає як належні докази - акт про залиття квартири від 01.02.2023 року та акт про фіксацію пошкоджень від 31.01.2023 року. Судом встановлено, що факт залиття квартири позивача підтверджується зібраними у справі доказами, які не спростовані відповідачем у ході розгляду справи. Таким чином, враховуючи, що позивачка надала належні та достатні докази в обґрунтування своїх вимог щодо заподіяної їй майнової шкоди, з урахуванням положень ч. 2\~ст. 264 ЦПК України, суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги в цій частині повністю. Щодо відшкодування моральної шкоди суд зазначає наступне. Положеннями\~статті 23 ЦК України\~встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, в тому числі, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Частиною 1\~ст. 1167 ЦК України\~передбачено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Моральною шкодою визнаються страждання, заподіяні громадянинові внаслідок фізичного чи психічного впливу, що призвело до погіршення або позбавлення можливості реалізації ним своїх звичок і бажань, погіршення відносин з оточуючими людьми, інших негативних наслідків морального характеру. У випадках, коли межі відшкодування моральної шкоди визначаються у кратному співвідношенні мінімальним розміром заробітної плати чи неоподатковуваним мінімумом доходів громадян, суд при вирішенні цього питання має виходити з такого розміру мінімальної заробітної плати чи неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, що діють на час розгляду справи. Зазначені висновки викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 грудня 2020 року у справі № 752/17832/14-ц. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Вказані висновки викладено у постанові Верховного Суду від 10 серпня 2022 року у справі № 635/6868/16-ц. Як роз`яснює п.2\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року №6\~„Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкодизі змінами та доповненнями - шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позивачка надала належні та достатні докази щодо завдання їй моральних страждань діями відповідачки, вина відповідачки встановлена у судовому порядку та існує безпосередній причинний зв`язок між неправомірними діями відповідачки та моральними стражданнями позивачки, але з урахуванням досліджених доказів у справі, обставинами завдання моральної шкоди, суд вважає за необхідне задовольнити частково позовні вимоги в частині відшкодування моральної шкоди та стягнути з відповідачки 7000 грн. моральної шкоди. Європейський суд з прав людини вказав, що хоча пункт 1\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України», заява № 4909/04, від 10 лютого 2010 року). Ґрунтуючись на засадах верховенства права, повно та всебічно з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони та які були досліджені у судовому засіданні, з урахуванням фактичних обставин справи, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовної заяви. Підлягають задоволенню позовні вимог щодо стягнення з відповідачки витрати на проведення звіту про оцінку вартості матеріального збитку в сумі 6000 грн., що підтвержується наданими квитанціями від 20.02.2023 року. Також, відповідно до ст.\~141\~ЦПК України з відповідачки на користь держави підлягають стягненню судові витрати, пропорційно задоволенню позовних вимог.

Outcome: partial