Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-13 00:00:00

29.09.2020 до Київського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява [PERSON] до відповідача [PERSON] , третя особа 5 ХДНК, в якій позивач просить встановити факт родинних відносин між померлою [INFO] [PERSON] та померлою [INFO] [PERSON] , а саме факт, що [PERSON] була рідною племінницею [PERSON] ; встановити факт постійного проживання [PERSON] з [PERSON] на час відкриття спадщини станом на [INFO]; визнати за [PERSON] право власності в порядку спадкування на 7/12 частини квартири [ADDRESS] , з яких: на 5/12 частину квартири в порядку спадкуванзня за заповітом після померлого [INFO] [PERSON] ; на 2/12 частину квартири в порядку спадкування за законом після померлої [INFO] [PERSON] . Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова [PERSON] від 27.10.2020 року було відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою судді Київського районного суду м.Харкова [PERSON] від 14.04.2021 року задоволено клопотання позивача, витребувано з П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори належним чином завірені копії спадкової справи на спадкодавця [PERSON] (№ справи в спадковому реєстрі №63302749); спадкової справи на спадкодавця [PERSON] (№ справи в спадковому реєстрі №64211442)., витребувано з Головного управління пенсійного фонду України в Харківській області оригінал (або належним чином завірену копію) архівної пенсійної справи відносно [PERSON] , [INFO] ; оригінал (або належним чином завірену копію) архівної пенсійної справи відносно [PERSON] , [INFO] , задоволено клопотання про допит в якості свідків [PERSON] , [PERSON] закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду. 17.05.2021 на виконання ухвали суду надано копії спадкових справ з П`ятої Харківської нотаріальної контори. 31.05.2021 на виконання ухвали суду надано копії пенсійних справ з Головного управління пенсійного фонду України в Харківській області. 22.09.2021 у зв`язку зі звільненням судді Київського районного суду м.Харкова [PERSON] у відставку, згідно з протоколом автоматизованого розподілу, справу передано у провадження судді Губської Я.В. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначає, що у власності [PERSON] ( діда позивача) знаходилась частина нерухомого майна - квартири [ADDRESS] . Згідно свідоцтва про право власності на житло вищевказана квартира на праві сумісної власності належала наступним особам: [PERSON] (помер [INFO] ), [PERSON] - (дружина спадкодавця, померла [INFO] ), [PERSON] - (рідна тітка дружини спадкодавця, померла [INFO] ), [PERSON] - син спадкодавця (проживає в квартирі на даний час. Власники вказаної квартири знаходились між собою в родинних стосунках та проживали в ній з дня приватизації, тобто з 1998 року. Після смерті [PERSON] , [INFO] , відкрилася спадщина на 1/4 частку у спільній частковій власності вищезазначеної квартири. [PERSON] була рідною тіткою [PERSON] . Вона не мала дітей, на день смерті не знаходилась у шлюбі. Інших спадкоємців, крім своє рідної племінниці у неї не було. [PERSON] до цього проживала за адресою [ADDRESS] , а з 1993 року стала проживати з сім`єю своєї племінниці в квартирі [ADDRESS] , і в 1998 році приймала участь в приватизації вищевказаної квартири. [PERSON] може бути спадкоємицею третьої черги лише за правом представлення, тобто доведення факту смерті її батька - [PERSON] що є обов`язковою умовою для спадкування. [PERSON] (батько [PERSON] ) і [PERSON] були уродженцями села Кіндратівка Хотінського району Сумської області. [PERSON] була рідною сестрою [PERSON] . З матеріалів спадкової справи відомо, що державним нотаріусом було зроблено відповідний запит до компетентних органів ДРАЦС про копію актового запису про народження [PERSON] та запит копію актового запису про народження [PERSON] . У відповідях на запити міститься така інформація: «В записі акту про народження [PERSON] (№58 від 13 липня 1939 року) батьком зазначений [PERSON] . В метричній книзі Сумського повіту Харківської губернії за 1912-й рік є запис за №53 про народження [INFO] , ім`я народженого: [PERSON] ; ім`я, по-батькові та прізвище батька: [PERSON] . В метричній книзі Харківської Духовної Консисторії Успенської церкви Хотинського третього округу Сумського повіту за 1915 рік про народжених є запис №37 про народження [INFO] , ім`я народженої: [PERSON] ; ім`я, по-батькові та прізвище батька: [PERSON] . В документах є розбіжність в прізвищі: « [PERSON] » та « [PERSON] ». Позивач в позовній заяві зазначає, що дані відмінності у написанні призвищ не є суттєвими і пов`язані із їх українізацією під час видачі посвідчень, що встановлюють особу, тогочасною владою, і відповідно [PERSON] [INFO] відповідно до запису №37 в метричній книзі Харківської Духовної Консисторії Успенської церкви Хотинського третього округу Сумського повіту за 1915 рік та [PERSON] , [INFO] , яка була власником 1/4 частку у спільній частковій власності квартири [ADDRESS] є однією і тією ж особою. В записі акту про народження [PERSON] (№58 від 13 липня 1939 року) батьком зазначений [PERSON] Адреса проживання [PERSON] на початок другої світової війни - Сумська область, Хотінський район, село Кіндратівка. Щодо нього - є в наявності наступні відомості: [PERSON] 1912 року народження був мобілізований в 1943 році [INFO]. За інформацією, що міститься в довідці нотаріуса, Державним нотаріусом було отримано Витяг Державного реєстру актів цивільного стану громадян про відсутність актового запису цивільного стану про смерть [PERSON] . У відповіді Сумського обласного військового комісаріату на запит представника позивача зазначається, що документи, які засвідчували факти загибелі (смерті) - військовослужбовців під час Великої Вітчизняної війни 1941-1945 років, передані на постійне зберігання до Національного музею історії України в Другій світовій війні. Згідно з відомостями наданими Національним музеєм історії України в Другій світовій війні, позивачем була отримана копія повістки про загибель [PERSON] . Позивачем встановлено на інтернет-ресурсах наступні відомості: [PERSON] , 1912 року народження, уродженець: обл. Сумська; район Хотінський; село Кіндратівна, був призваний в 1943 році [INFO]. Адреса проживання родини на час отримання «похоронки» - Сумська область, Хотінський район, село Кіндратівна. Прізвище, ім`я, по батькові дружини загиблого [PERSON] . Останнє місце служби: 1 к 2 кд. Військове звання - червоноармієць; Причина вибуття - помер від хвороби; Дата вибуття 13.04.1945р. Первісне місце поховання Польща, Вроцлавське воєводство, м. Дойч-Лісса, південно-західна окраїна, 100 м від шосе Дойч-Лісса-Ратен, гарнізонне кладовище, одиночна могила № [NUMBER] , Госпіталь ГЛР 5114. Нагороди: медаль за Відвагу. Позивач зазначає, що дружиною [PERSON] згідно інформації з архівів ДАМО є [PERSON] , яка є матір`ю [PERSON] , що підтверджується актовим записом про народження останньої. Вона постійно проживала в селі Кіндратівка, Сумського району Сумської області, працювала в колгоспі імені Кірова, Кіндратівської сільської ради, в 1972 році вийшла на пенсію по старості, що підтверджується копією пенсійного посвідчення від 12.02.1972 року, виданого Сумським районним відділом соцзабезпечення Сумської області. [PERSON] померла в 1982 році. Позивач зазначає що оскільки [PERSON] , яка згідно відомостей наданих позивачем про факт проживання останньої на момент її смерті перебування у [ADDRESS] слугують доказом родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] . Згідно відповіді КП «Жилкомсервіс» від 23.03.2020 року К-20 249707-03 щодо архівної інформації (картки реєстрації особи форми А), наявної в КП «Жилкомсервіс», за адресою [ADDRESS] [PERSON] , [INFO] , була зареєстрована з 19.05.1993р, знята з реєстрації 28.10.2004р. у зв`язку зі смертю. [PERSON] , [INFO] , була зареєстрована з 01.09.1977р., знята з реєстрації 20.09.2007р. Позивач вважає, що враховуючи положення законодавства а також факт постійного проживання [PERSON] , яка проживала на день смерті з [PERSON] , [PERSON] , успадкувала 1/4 частку спадщини своєї тітки [PERSON] , і після її смерті стала власницею частини спірної квартири. [PERSON] [INFO] , була зареєстрована в спірній квартирі 01.09.1977р., знята з реєстрації 20.09.2007р. у зв`язку зі смертю. Після її смерті відкрилася спадщина на частину квартири. Заповітів нею не було складено. Після смерті [PERSON] спадкоємцями за законом були її чоловік [PERSON] та син [PERSON] які на день смерті проживали разом з нею.а також [PERSON] , яка як онука спадкодавця має право на частку спадщини спадкодавця, яка належала б за законом її батьку [PERSON] , сину спадкодавці, за правом представлення. [PERSON] та [PERSON] постійно проживали в квартирі [ADDRESS] починаючи з 1993 року, а [PERSON] проживає за вказаною адресою і на даний час. Відповідач [PERSON] і на даний час проживає в спірній квартирі. Враховуючи викладене, спадщина на 1/2 частину квартири, яка відкрилась після смерті [PERSON] була фактично успадкована в рівних частинах: [PERSON] -1/6 або 2/12 частка, [PERSON] -1/6 або 2/12 частка, [PERSON] замість свого батька - сина спадкодавця - [PERSON] , який помер [INFO] -1/6 або 2/12 частка. [PERSON] помер [INFO] , після нього відкрилася спадщина в розмірі: 5/12 в праві спільної власності на квартиру, з яких або 3/12 частка в праві спільної власності на квартиру належала [PERSON] [INFO] особисто, а 2/12 частку він фактично прийняв у спадщину після своєї дружини - [PERSON] . [PERSON] [INFO] було складено заповіт, згідно якого він призначив спадкоємицею всього свого майна на онуку [PERSON] . Враховуючи вищевикладене, позивач є спадкоємицею 5/12 частки яка на час смерті належала [PERSON] на підставі заповіту та 2/12 - після смерті бабусі [PERSON] , як онука спадкодавця, яка на день її смерті була неповнолітньою і відповідно до права представлення, вважалася такою, що прийняла спадщину замість свого батька - [PERSON] . Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила їх задовольнити, надала пояснення по суті позову, в подальшому подала заяву про розгляд справи без її участі . В судовому засіданні за клопотанням позивача було допитано свідка [PERSON] , яка є матір`ю [PERSON] , яка в судовому засіданні надала пояснення на підтвердження фактів сумісного проживання [PERSON] та [PERSON] , а також факт родинних відносин [PERSON] та [PERSON] . Відповідач в судове засідання не з`явився, будучи завчасно повідомленим про час та місце розгляду справи, подав через канцелярію суду заяву в якій просив розглянути справу за його відсутності, не заперечував проти задоволення позовних вимог. Суд, дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення сторін та допитавши свідка, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з наступних підстав. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Вимоги ч. 1 ст. 4 ЦПК України передбачають, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно з ч. 1 ст. 16. Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до п.1 ч1 ст. 16 ЦК України способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права. Згідно ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Вимогами ч.3 ст.12, ч.1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив наступні обставини і відповідні ним правовідносини. Відповідно до ст. 1216, 1217 ЦКУ Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з ч. 1, 2 ст. 1220 ЦКУ Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Відповідно до ст. 1233,1236 ЦКУ заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Згідно з ст. 1258 ЦКУ спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1261-1265 ЦКУ у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Відповідно до ч. 1,3 ст. 1266 ЦКУ внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1267 ЦКУ частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1269 ЦКУ Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Згідно з ч.1 ст. 1270 ЦКУ Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч. 1, 2 ст. 370 ЦКУ - співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності, крім випадків, установлених законом. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Згідно ч. 2 ст 372 ЦКУ - у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1278 ЦКУ Частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними. Згідно п. 1 ч. 1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування"зазначено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. [PERSON] звернулась 12.11.2018 року до Восьмої Харківської нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті її дідуся - [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] (т. 1 а.с. 90) 03.07.2019 року позивач звернулась до Пятої харківської міської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свдоцтва про право на спадщину на частку квартири [ADDRESS] ( т.1 а.с. 160-161). Державним нотаріусом Пятої харківської державної нотаріальної контори Кретовою О.В. надано відповідь на заяву від 03.07.2019 року, вх № 289/02-14 про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину на вищезазначену, у зв`язку із неможливістю встановлення факту прийняття спадщини [PERSON] , який помер [INFO] , після смерті його дружини - [PERSON] , яка померла [INFO] , а також факту прийняття спадщини [PERSON] після смерті її тітки [PERSON] , яка померла [INFO] (т. 1 а.с. 162-163) Згідно свідоцтва про право власності на житло від 22.12.1998 року, реєстраційний № [NUMBER] виданого Центром приватизації державного житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Головного управління економіки та комунального майна виконавчого комітету Харківської міської ради квартиру за адресою [ADDRESS] передано у спільну сумісну власність [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (т.1 а.с. 27). Право власності не вказану квартиру зареєстроване за ними 23.12.1998 в КП «ХМБТІ» за реєстровим номером П-2-19217. Згідно свідоцтва про одруження від 08.10.1965 року серії [NUMBER] , виданого Кондрашівською сільською радою Сумського району Сумської області між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , укладено шлюб 08.10.1965 року, актовий запис 12 (т. 1 а.с. 35) Згідно свідоцтва про народження від 06.06.1972 серії [NUMBER] виданого Палацом новонароджених м.Харкова [PERSON] [INFO] є сином [PERSON] та [PERSON] (т.1 а.с. 106). Згідно з витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну рестрацію народження № 0002118874 від 11.10.2018 року [PERSON] [INFO] є сином [PERSON] та [PERSON] (т.1 а.с. 107). Згідно свідоцтва про народження від 06.04.1993 року серії [NUMBER] видане Київським відділом РАДС м. Харкова [PERSON] є батьком [PERSON] , [INFO] (т. 1 а.с.109). Внаслідок укладення шлюбу відбулася зміна прізвища позивача з « [PERSON] » на « [PERSON] », згідно свідоцтва про укладення шлюбу від 09.06.2018, серії [NUMBER] видане Московським районним у містя Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Харкові ( т. 1 а.с. 21). Таким чином [PERSON] є онукою [PERSON] та [PERSON] . Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що [PERSON] є тіткою [PERSON] виходячи з наступного. Згідно свідоцтва про одруження від 08.10.1965 року серії [NUMBER] виданого Кондрашівською сільською радою Сумського району Сумської області дівочим прізвищем [PERSON] є [PERSON] . В записі акту про народження [PERSON] , [INFO] (№58 від 13 липня 1939 року) батьком зазначений [PERSON] , 26 років, що проживає у Сумській області,, Хотинському районі, селищі Кіндратівка(т.1 а.с. 140). В метричній книзі Сумського повіту Харківської губернії за 1912-й рік є запис за №53 про народження [INFO] , ім`я народженого: « [PERSON] »; ім`я, по-батькові та прізвище батька: « [PERSON] » (т. 1 а.с. 143). Згідно Повного витягу Державного реєстру актів цивільного стану щодо актового запису про смерть № 000215884431 від 03.12.2018р. [PERSON] народилась [INFO] в с. Кіндратівка, Сумського р-ну, Сумської області. ( т.1 а.с.-116-117) В метричній книзі Харківської Духовної Консисторії Успенської церкви Хотинського третього округу Сумського повіту за 1915 рік про народжених є запис №37 про народження [INFO] , ім`я народженої: « [PERSON] »; ім`я, по-батькові та прізвище батька: « [PERSON] » (т.1 а.с.133-137). Суд, аналізуючи докази подані позивачем, встановив, що [PERSON] [INFO] відповідно до запису №37 в метричній книзі Харківської Духовної Консисторії Успенської церкви Хотинського третього округу Сумського повіту за 1915 рік та [PERSON] , [INFO] , яка проживала квартирі [ADDRESS] є однією і тією ж особою. Суд дослідивши належні та допустимі докази, а також з урахуванням пояснень наданими у судовому засіданні сторонами погоджується з позивачем,що розбіжності в написанні прізвищ « [PERSON] » не є істотними оскільки згідно вищезазначених метричних книг [PERSON] ( [PERSON] ) та [PERSON] народились до 1917 року. Під час отримання довідок про посвідчення особи місцевою владою, було присвоєно прізвище, яке було утворене за допомогою суфіксу «- енко», як більшість українських прізвищ, що являються похідними від прізвищ батька - « [PERSON] ». Згідно відомостей зазначених в архівній довідці № НК - 371 від 1995 року місцем народження [PERSON] є с. Кіндратівка, Хотинського району, Сумської області ( т. 2 а.с. 11). Згідно відомостей на інтернет-ресурсі «Пам`ять народа» місем народження [PERSON] . 1912 р.н. є Сумська обл., Хотинський район, с. Кіндратівка.( т. 1 а.с. 52). З аналізу вищезазначених документів, судом вбачається що [PERSON] та [PERSON] народилися в одному селі, відомості щодо дати народження та особи, що зазначена батьком є ідентичними, а тому суд приходить до висновку, що [PERSON] [INFO] та [PERSON] , [INFO] є рідними братом та сестрою. Окремо суд ввжає за необхідне зазначити,що підтвердженням родинних відносин [PERSON] та [PERSON] також слугують відомості надані Національним музеєм історії України у Другій світовій війні Міністерства культури та інформаційної політики України, згідно з якими у сповіщенні про загибель [PERSON] від квітня 1945 року № 0228, та журналі обліку загиблих його дружиною вказано « [PERSON] », що проживає у с. Кіндратівка, Хотинського району, Сумської області. (т. 1 а.с. 52-53). Згідно інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади міста Харкова виданої Управлінням реєстрації місця проживання [PERSON] [NUMBER] в адресній картці особи (форма Б) за адресою: [ADDRESS] ( т. 1 а.с. 45) В графі «Фамилия, имя, отчество» вписано « [PERSON] », в графі «День, месяц и год рождения» вписано «[INFO]». в графі «Дата прописки и на какой срок» - відомості відсутні, в графі «Дата вьіписки»-відомості відсутні ( т. 1 а.с. 43) Вищезазначене дає підстави вважати, що [PERSON] , дружина загиблого [PERSON] та [PERSON] , яка була внесена до ордеру від 06.06.1977 року №00924 виданого Виконавчим комітетом Фрунзенської ради депутатів трудящих м. Харкова (як теща - мати дружини [PERSON] , на отримання житла- квартири [ADDRESS] (т. 1 а.с. 46) та яка вказана в довідці з Реєстру територіальної громади міста Харкова від 05.12.2018 № 12-0022185-2018, є однією і тією ж особою. Вказані відомості про [PERSON] слугують доказом родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] . Суд вказує, що представник позивача та відповідач у судовому засіданні повідомляли, що [PERSON] був призваний до військової служби у роки Великой Вітчизняной війни та загинув, що підтверджується копією сповіщення про загибель № 0228 від квітня 1945 р., наданою Національним музеєм історії України у Другій світовій війні Міністерства культури та інформаційної політики України (т.1 а.с. 50-51). Згідно до свідоцтва про смерть від 20.10.2004 року серії [NUMBER] виданий Міським відділом реєстрації актів цивільного стану № 4 Харківського обласного управління юстиції [PERSON] померла [INFO] (т.1 а.с. 32). Згідно ст. 370, 372 ЦКУ після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на частки в квартрі [ADDRESS] . Згідно Витягів Державного реєстру Актів цивільного стану громадян щодо актів цивільного стану [PERSON] перебувала у шлюбі тричі, перший її чоловік - [PERSON] помер [INFO] (т. 1 а.с. 152), другий чоловік - [PERSON] помер [INFO] (т.1 а.с. 155), третій чоловік - [PERSON] помер [INFO] (т.1 а.с. 157). Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про відсутність актового запису цивільного стану №00022909287 від 21.05.2019 [PERSON] дітей не мала (т 1 а.с. 158). .Судом встановлено, що [PERSON] є племінницею [PERSON] , інших спадкоємців на момент відкриття спадщини у останньої не було. Згідно відповіді КП «Жилкомсервіс» від 23.03.2020 року К-20 № 249707-03 щодо архівної інформації за адресою [ADDRESS] , [PERSON] було зареєстрована за вищезазначеною адресою 19.05.1993 р., та знята з реєстрації 28.10.2004 р. у зв`язку зі смертю, а також [PERSON] була зареєстрована з 01.09.1977 р., та знята з реєстрації 20.09.2007 ( т. 1 а.с. 64). Дані відомості також підтверджуються показами свідка [PERSON] , яка в судовому засіданні пояснила, що [PERSON] та [PERSON] є племінницею і тіткою відповідно, на відкриття спадщини після смерті [PERSON] постійно проживали разом. Враховуючи вищевикладене, племінниця [PERSON] та час відкриття спадщини постійно проживала з [PERSON] і відповідно вважається такою, що успадкувала частки квартири [ADDRESS] і відповідно стала власницею частини спірної квартири. Згідно свідоцтва про смерть від 27.08.2007 року серії [NUMBER] виданий Відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову №4 [PERSON] померла [INFO] , актовий запис № 12411 (т. 1 а.с. 37)., після смерті якої відкрилась спадщина на частки спірної квартири. Її спадкоємцями фактично були: її чоловік [PERSON] , син - [PERSON] . [PERSON] має право на частку спадщини спадкодавцю, яка б належала на за законом її батьку- [PERSON] , який помер [INFO] , якби він був живим на час відкриття спадщини. У зв`язку з тим, що [PERSON] була неповнолітньою особою, станом на день смерті її бабусі - [PERSON] , відповідно до ч. 4 ст. 1268 ЦПК України, вона є такою, що прийняла спадщину замість свого батька. Факт постійного проживання [PERSON] та [PERSON] підтверджується копією паспорта громадянина України серії [NUMBER] виданий Київським МВРВ ХМУУМВС України в Харківській області виданий [PERSON] , [INFO] , згідно якого остання була зареєстрована за адресою [ADDRESS] (т.1 а.с. 36 зв.); копією паспорта громадянина України серії [NUMBER] виданий Київським МВРВ ХМУУМВС України в Харківській області виданий [PERSON] , [INFO] , згідно якого останній був зареєстрований за адресою [ADDRESS] (т.1 а.с. 65-66); довідкою про реєстрацію з місця проживання № 381 виданою 08.02.2008 року дільницею № 14 ЖЕКу Київською філією КП «Жилкомсервіс», згідно якої [PERSON] та [PERSON] , станом на дату видачі цієї довідки, фактично зареєстровані та мешкають за вищевказаною адресою (т. 1 а.с. 57) ,показами свідка [PERSON] , що є матір`ю позвачки, яка в судовому засіданні повідомила, що на момент смерті [PERSON] вона фактично постійно проживала у [ADDRESS] , разом з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Таким чином, частка квартири, що належала [PERSON] після її смерті була успадкована в рівних частках наступними особами: [PERSON] (чоловік)- 2/12 частки, [PERSON] (син) - 2/12 частки, [PERSON] (онукою, за правом представлення після смерті свого батька [PERSON] ) - 2/12 частки. Після смерті [PERSON] , частка [PERSON] склала 1/4+2/12=5/12, частка [PERSON] - 1/4+2/12=5/12, [PERSON] -2/12. Згідно свідоцтва про смерть від 25.09.2018 р. серії [NUMBER] виданий Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Харківській області, [PERSON] помер [INFO] , актовий запис № 14041 (т.1 а.с. 39). Згідно копії спадкової справи, наданої П`ятою Харківською міською державною нотаріальної конторою, [PERSON] було складено заповіт, посвідчений державним нотаріусом Восьмої Державної нотаріальної контори Кретовою Ю.В. від 28.03.2009, за реєстровим номером 3-790, згідно з яким [PERSON] заповів усе належне йому майно на користь [PERSON] , [INFO] (т. 1 а.с. 93) Оскільки [PERSON] на момент смерті належало 5/12 частки спірної квартири, після його смерті на підставі вищевказаного заповіту, дана частка перейшла до його онуки - [PERSON] . Судом під час судового розгляду встановлено, що за [PERSON] , [INFO] , підлягає визнанню право власності в порядку спадкування на 7/12 частини квартири [ADDRESS] , з яких: на 5/ 12 частину квартири порядку' спадкування за заповітом після померлого діда [PERSON] та на 2/12 частину квартири в порядку спадкування за законом після померлої бабусі [PERSON] ( за правом представлення після померлого батька - [PERSON] ). Факти сумісного проживання [PERSON] , який помер [INFO] та його дружини - [PERSON] , яка померла [INFO] , станом на [INFO], а також факт родинних відносин [PERSON] та [PERSON] , яка померла [INFO] , а саме факт, що [PERSON] була рідною племінницею [PERSON] були встановлені судом, та знайшли своє підтвердження під час судового розгляду. Вказані факти протягом судового розгляду не заперечувались відповідачем [PERSON] . Оскільки підставами відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право власності в порядку спадкування були відсутість доказів на доведення тих фактів родинних відносин та спільного спроживання зі спадкодавцем, які були предметом розгляду данної справи, та підтвердилися в судовому заіданні, суд вважає що право позивача на спадкування 7/12 частки вищевказаної квартири підлягає захисту а позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення у справі «Проніна проти України», № 63566/00, параграф 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Враховуючи вищевикладене, аналізуючи надані докази та даючи їм правову оцінку, враховуючи встановлені судом і наведені вище обставини, підтвердженими доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є законними, обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved