Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-14 00:00:00

У червні 2023 року позивачка звернулася до суду з даною позовною заявою, в якій просила встановити [PERSON] додатковий строк три місяці, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . В обґрунтування своїх позовних вимог вказала на те, що [INFO] помер її батько [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про його смерть. Родинні відносини між ними підтверджуються її свідоцтвом про народження та її свідоцтвом про шлюб. Після смерті батька залишилась спадщина: житловий будинок за адресою: [ADDRESS] ., що належав йому на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 04.03.2015 року, та земельна ділянка під будинком площею 0.0530 га, що належала йому на підставі державного акту від 11.05.2000 року. Позивачка є спадкоємцем першої черги. Однак їй не вдалось вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з наступним. Законом України від 24 лютого 2022 року N 2І02-ІХ затверджено Указ Президент України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні», згідно якого, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який було продовжено. Позивачка проживає на території Донецької області, де проводяться військові дії. З початку військових дій нотаріальні контори в м. Покровську припинили свою нотаріальну діяльність, та зачинились. Із засобів масової інформації вона дізналась, що у зв`язку з воєнним станом реєстри закриті для нотаріусів Донецької області та спадщину можна буде оформити пізніше, після закінчення військових дій. У червні 2023 року від знайомих вона дізналась, що у м.Покровськ Донецької області працює нотаріус та вирішила звернутись до нього для прийняття спадщини. 09 червня 2023 року нотаріусом їй надано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії із зазначенням, що вона пропустила строк звернення із заявою про прийняття спадщини та їй необхідно в судовому порядку встановити додатковий строк звернення із заявою про відкриття спадщини. В судове засідання позивачка не заявилася, про час та місце судового засідання була повідомлена належним чином, раніше надала заяву відповідно до якої просила розглунити справу без їх участі. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином, раніше надав заяву відповідно до якої просив розглянути справу без участі представника та прийняти рішення на розсуд суду. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, суд розглядає справу, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню в повному обсязі по наступним підставам. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , [INFO] що підтверджується свідоцтвом про смерть від 13 травня 2022 року серія [NUMBER] . Факт того, що померлий [PERSON] , [INFO] , є батьком позивачки, підтверджується свідоцтвом про народження позивача серія [NUMBER] , свідоцтвом про шлюб від [NUMBER] від 18 липня 1998 року (а.с. 7). До складу спадщини після смерті [PERSON] входить право власності на житловий будинок та земельну ділянку. Постановою приватного нотаріуса Покровського районного нотаріального округу Донецької області Теодорської Т.М. від 09.12.2021 року позивачці відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, після померлого [PERSON] , у зв`язку з тим, що вона не подала заяву про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк; не надала документи, що проживала разом з батьком на час його смерті (а.с. 11). Згідно відповіді Першої покровської державної нотаріальної контори вбачається, що спадкова справа після смерті [PERSON] , не відкривалася. У відповідності зі статтею 1217 Цивільного кодексу України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно частиною 1, частиною 2 статті 1220 Цивільного кодексу України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до статті 1261 Цивільного кодексу України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто (частини 1 та 2 статті 1269 ЦК України). Відповідно до статті 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Судом встановлено, що причиною пропуску позивачем встановленого законодавством строку для подання заяви на прийняття спадщини стали події, які не залежали від її волі (воєнний стан внаслідок військової агресії проти України, зміни до строків прийняття спадщини, які вносились на рівні Кабінету Міністрів України та які він не має змоги щоденні відстежувати). Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України). Згідно статті 89 Цивільного процесуального кодексу України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Враховуючи повідомлені позивачем обставини на підтвердження поважності причин пропуску визначеного законом строку для подання заяви про прийняття спадщини, об`єктивність таких обставин, адже у зв`язку з повномасштабним вторгненням російської федерації на територію України, що супроводжувалося бойовими на значній території України, позивач, як і значна частина громадян України, був вимушений вживати заходів для рятування життя і здоров`я себе та близьких осіб, а тому суд приходить до висновку, що позивач пропустив визначений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, що не залежали від його волі, створювали додаткові перешкоди для подання заяви у визначений законом строк. Таким чином, суд приходить до висновку, що без визначення додаткового строку для прийняття спадщини позивач, як спадкоємець, позбавляється права отримати спадщину, що суттєво порушує його права та законні інтереси. Суд вважає сукупність вказаних обставин, що підтверджені в судовому засіданні сукупністю досліджених доказів, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини, та на підставі частини 3 статті 1272 ЦК України вважає за можливе визначити позивачці додатковий строк для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] тривалістю три місяці з дня набрання рішення законної сили. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved