Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-26 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовною заявою про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю у три місяці, яка відкрилася після смерті її чоловіка [PERSON] , померлого [INFO] . Позов обґрунтовано тим, що [INFO] помер чоловік позивачки, [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно, яке увійшло до складу спадщини, яка відкрилась після його смерті. Зазначала, що нею не подано заяви про прийняття спадщини вчасно, у зв`язку з періодом загальнонаціонального карантину, запровадженого Урядом впродовж періоду з 12.03.2020 по 08.05.2020, а також збройною агресією російської федерації та введенням воєнного стану у відповідності до Указу Президента № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та воєнними діями, що відбуваються на території України. Листом державного нотаріуса Суворовської державної нотаріальної контори у місті Одеса від 05.10.2023 року за № 2672/02-14, позивачці було рекомендовано звернутися до суду з питання визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Ухвалою судді Миколаївського районного суду Одеської області від 13 грудня 2023 року відкрито провадження в цій справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 17.01.2024 року та витребувано у Суворівській державній нотаріальній конторі у місті Одеса інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), копію спадкової справи № 295Б/2023, відомості про коло спадкоємців, видані свідоцтва про право на спадщину щодо спадщини, яка відкрилася після смерті [INFO] [PERSON] ; витребувано з Миколаївської селищної ради Березівського району Одеської області інформацію щодо місця реєстрації [PERSON] , померлого [INFO] , а також щодо місця його фактичного проживання на день смерті, а також про осіб, які були зареєстровані та фактично проживали на день смерті [INFO] з померлим [PERSON] . Ухвалою суду від 17.01.2024 року продовжено строк підготовчого провадження по справі, відкладено судове засідання на 20.02.2024 року та витребувано з Сокирянської міської ради Дністровського району Чернівецької області інформацію щодо місця реєстрації [PERSON] , померлого [INFO] (місце смерті с. Романківці Сокирянського району Чернівецької області), а також щодо місця його фактичного проживання на день смерті, відомості про осіб, які були зареєстровані та фактично проживали на момент смерті з померлим [PERSON] . Ухвалою Миколаївського районного суду Одеської області від 20.02.2024 року продовжено строк підготовчого провадження по справі № 508/1227/23 та відкладено судовий розгляд на 27.02.2024 року. Позивач [PERSON] та представник позивача, адвокат Ковтун К.В., у судове засідання не з`явилися, надіслали заяву про розгляд справи у їх відсутність. (а.с.82) Відповідач подав до суду заяву про розгляд справи без участі відповідача в судовому засіданні та не заперечував проти заявлених вимог.(а.с.67) У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити при проведенні підготовчого судового засідання. Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Суд, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, додані до неї документи приходить до висновку, що даний позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Правовідносини між сторонами по справі є цивільно-правовими та урегульовані положеннями Цивільним Кодексом України (далі ЦК України). Судом встановлено, що [PERSON] помер [INFO] (копія свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 05.08.2022 року. (а.с.9) Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається, в тому числі і з земельної ділянки площею 6,99 га., з кадастровим номером: 5123555100:01:004:0039 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Миколаївської селищної ради Березівського (колишнього Миколаївського) району Одеської області (копія Інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку). (а.с.11-12) [PERSON] та [PERSON] перебували у шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , про що зроблений актовий запис № 40 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби по Миколаївському району Березівського міжрайонного управління юстиції в Одеській області від 03.11.1986 року.(а.с.17) Згідно відповіді Суворовської державної нотаріальної контори у м. Одеса Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції, спадкова справа за № 295Б/2023 до майна померлого [INFO] [PERSON] була заведена за заявою про прийняття спадщини [PERSON] . Інші спадкоємці померлого [INFO] гр. [PERSON] з заявами до нотаріальної контори не зверталися, свідоцтва про право на спадщину не видавалися. (а.с.38-48) Згідно відповіді Миколаївської селищної ради Березівського району Одеської області № 08-06/122 від 12.01.2024 року, згідно даних погосподарської книги Миколаївської селищної ради народних депутатів на 1991-1995 роки, [PERSON] проживав в період з 1991 року по 2000 рік в с. Ставкове (колишня назва с. Воровського) Березівського району (колишній Миколаївський) Одеської області. На момент смерті, тобто на [INFO] [PERSON] на території Миколаївської селищної ради не проживав, відомості про нього відсутні у погосподарських книгах с. Ставкове за період з 2000 ро 2020 роки. Інформація щодо місця реєстрації та місця проживання, а також осіб які проживали разом з [PERSON] на момент смерті [INFO] , в селищній раді відсутня. (а.с.50) Згідно відповіді Сокирянської міської ради Дністровського району Чернівецької області № 02-16/157 від 22.01.2024 року, [PERSON] , [INFO] був зареєстрований в [ADDRESS] по 22 січня 1986 року, де вибув в [ADDRESS] за 1986-1990 роки). [PERSON] останні роки проживав в [ADDRESS] без реєстрації в будинку покійної бабки [PERSON] . В даному будинку ніхто не зареєстрований та не проживав разом з [PERSON] (а.с.65) Статтями 15, 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого майнового або немайнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права. Відповідно до статті 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до положень статті 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Правовідносини, які виникли між сторонами з приводу визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, регулюються нормами ст.ст. 1268, 1270, 1272 ЦК України. При цьому приписи ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачають, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів і заперечень учасників справи та її фактичних обставин. Саме до такого висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 08.06.2018 по справі № 592/9058/17-ц. Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12) та від 04.11.2015 року № 6-1486цс15. Так, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався. 28.02.2022 року Торгово-промислова палата України своїм листом № 2024/02.0-7.1 засвідчила форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), а саме військову агресію Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 год.30 хв. 24.02.2022 року відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 « Про введення воєнного стану в Україні». Торгово-промислова палата України підтверджує, що зазначені обставини з 24.02.2022 року до їх офіційного закінчення є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами. Згідно п. 4.4. Огляду судової практики Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду щодо справ у спорах, що виникають із спадкових правовідносин, незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» при розгляді цих справ суд перевіряє наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За положеннями ст.ст.12, 81 ЦПК України, кожна особа повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з постановою № 14 Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року "Про судове рішення у цивільній справі", за змістом частини четвертої статті 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд у мотивувальній частині рішення може вказати лише про визнання позову та прийняття його судом. Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Відповідно до ч. 5 ст. 1268 та ч. 3 ст. 1296 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, а відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Таким чином, воєнний стан, неодноразова зміна законодавства стосовно прийняття спадщини в період дії воєнного стану, незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору. При наведених обставинах суд вважає позов [PERSON] таким, що є обґрунтованим і підлягаючим задоволенню, право суду визначити спадкоємцю додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, передбачено ст. 1272 ч. 3 ЦК України. З огляду на викладене, суд задовольняє позов та визначає позивачу додатковий строк у 3 місяці.

Outcome: approved