Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-12 00:00:00

21.04.2023 року засобами поштового зв`язку від представника позивача [PERSON] до суду надійшла позовна заява, в якій він просить суд: - стягнути з відповідача [PERSON] на користь позивача заборгованість у розмірі 95376,44 грн. за договором про надання банківських послуг «Monobank» від 27.07.2018 року та судові витрати по справі у розмірі 2684,00 грн. 29.08.2023 року від представника [PERSON] адвоката Келембет Ілони Миколаївни до суду надійшла зустрічна позовна заява, в якій вона просить суд: - стягнути з Акціонерного товариства «Універсал Банк» на користь [PERSON] безпідставно списані відсотки в розмірі 72024,90 за період 01 серпня 2018 року по 15 лютого2023 року та судові витрати по справі у розмірі 1073,60 грн. І. Стислий виклад позиції позивача. В обґрунтування своїх позовних вимог Акціонерне товариство «Універсал Банк» зазначило, що АТ «Універсал банк» запустив новий проект Мonobank, в рамках якого відкриваються поточні рахунки клієнтам, спеціальним платіжним засобом яких є платіжні картки monobank. Після перевірки кредитної історії на платіжних картках monobank за заявою клієнтів встановлюється кредитний ліміт. Особливістю проекту monobank є те, що банківське обслуговування здійснюється дистанційно без відділень. Попередня ідентифікація відбувається за допомогою завантаження копії паспорта та РНОКПП в мобільний додаток, а видача платіжної картки після верифікації фізичної особи здійснюється або у точці видачі, або спеціалістом Банку, що виїжджає за адресою, зазначеною клієнтом. Разом із встановленням на платіжній картці кредитного ліміту надається послуга переведення витрати у розстрочку. За рахунок здійснення зазначеної операції стає доступним попередньо використаний кредитний ліміт. Умови обслуговування рахунків фізичної особи в АТ «Універсал Банк» опубліковані на офіційному сайті Банку та постійно доступні для ознайомлення за посиланням https://www/monobank.ua/terns.\~Підписанням анкети-заяви клієнт і банк укладають договір про надання банківських послуг. Датою укладення договору є дата підписання клієнтом анкети-заяви. Так, 27.07.2018 року [PERSON] звернулась до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала Анкету-заяву до договору про надання банківських послуг від 27.07.2018 року. Положеннями Анкети-заяви визначено, що анкета-заява разом з Умовами, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг. Відповідач, підписавши Анкету-заяву, підтвердила, що вона ознайомилась та отримала примірники у мобільному додатку вищезазначених документів, що складають договір та зобов`язується виконувати його умови. На підставі укладеного договору відповідач отримала кредит у гривні у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок в розмірі 90000,00 грн. При цьому АТ «Універсал Банк» свої зобов`язання за договором виконав у повному обсязі, а саме: надав відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах, передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту. У свою чергу, відповідач, всупереч чинному законодавству та умовам договору, не виконала належним чином покладені на неї обов`язки перед банком та порушила умови кредитного договору, має прострочену заборгованість. У відповідача прострочення зобов`язання зі сплати щомісячного мінімального платежу за договором сягнуло понад 90 днів, у зв`язку з чим, відбулось істотне порушення відповідачем зобов`язань, вся заборгованість за кредитом стала простроченою. Банк 27.01.2023 року направив відповідачу повідомлення «пуш» про істотне порушення умов договору та про необхідність погасити суму заборгованості. Відповідач на контакт не виходила та не вчинила жодної дії, направленої на погашення забогованості. У зв`язку з порушенням умов договору про надання банківських послуг, станом на 15.02.2023 року заборгованість зі сторони [PERSON] складає 95376,44 грн., в тому числі: загальний залишок заборгованості за наданим кредитним лімітом 95376,44 грн. (а.с. 2-8). 29.08.2023 року представник відповідача адвокат Келембет Ілона Миколаївна подала до суду відзив на позовну заяву в якому зазначає, що позовні вимоги Акціонерного товариства «Універсал банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості за Договором про надання банківських послуг «Моnоbаnk» від 27 липня 2018 року є необгрунтованими і незаконними, не підтвердженні жодним доказом, оскільки жоден із наданих АТ «Універсал банк» документів не містить підтвердження факту надання [PERSON] ( [PERSON] ) 27 липня 2018 року та взагалі кредитних коштів в сумі 90000,00 гривень, тому не підлягають задоволенню. Згідно розрахунку заборгованості за договором №б/н від 27 липня 2018 року укладеного між АТ «Універсал банк» та [PERSON] списано відсотків за начебто використання кредитного ліміту - за період з 01 серпня 2018 року по 15 лютого 2023 року разом в розмірі 72024,90 грн., які безпідставно та незаконно списані, оскільки [PERSON] не укладала кредитний договір з Акціонерним товариством «Універсал банк» та відповідно не обумовлювала з AT «Універсал банк» у письмовому вигляді розмір процентів за користування кредитними коштами (а.с. 69-72). 13.09.2023\~року від\~представника позивача\~засобами поштового\~зв`язку до\~суду надійшла\~відповідь на\~відзив.\~Представник позивача\~зазначає,\~на підставі\~укладеного Договору\~від 27.07.2018\~року відповідачу\~було встановлено\~максимальний кредитний\~ліміт у\~розмірі 90000,00\~гривень у\~вигляді встановленого\~ліміту на\~поточний рахунок,\~спеціальним платіжним\~засобом якого\~є платіжна\~картка [NUMBER] .\~Відповідно до\~п.\~3\~Анкети-Заяви\~-\~відповідач беззастережно\~погодилась з\~тим,\~що Банк\~має право\~на свій\~розсуд в\~односторонньому порядку\~зменшувати або\~збільшувати розмір\~дозволеного кредитного\~ліміту при\~цьому про\~зміну дозволеного\~кредитного ліміту\~банк повідомляє\~шляхом надсилання\~повідомлень в\~мобільний застосунок.\~Станом на\~26\~лютого 2022\~року ліміт\~кредиту становив\~84679,56\~гривень.\~Положеннями підписаної\~відповідачем Анкети-заяви\~зазначено,\~що анкета-заява\~разом з\~Умовами і\~правилами надання\~банківських послуг,\~Тарифами,\~Таблицею обчислення\~вартості кредиту\~та Паспортом\~споживчого кредиту\~складають договір\~про надання\~банківських послуг.\~укладання якого\~відповідач підтвердила\~(п.2\~Анкети).\~Розмір відсоткових\~ставок регламентується\~Тарифами,\~які разом\~з анкетою-заявою,\~Умовами і\~правилами надання\~банківських послуг,\~Таблицею обчислення\~вартості кредиту\~та Паспортом\~споживчого кредиту,\~складають Договір.\~Розрахунок заборгованості,\~наданий позивачем\~є належним\~доказом,\~котрий підтверджує\~розмір заборгованості\~за кредитним\~договором,\~адже містить\~детальний розпис\~нарахованої заборгованості,\~дати здійснення\~платежів відповідачем,\~кількість днів\~за які\~нарахована заборгованість,\~залишок заборгованості\~за наданим\~кредитом (тілом\~кредиту),\~дати нарахування\~складових загальної\~заборгованості за\~кредитом.\~При цьому\~відповідач не\~надав власного\~розрахунку,\~не навів\~протилежних доказів,\~щодо відсутності\~заборгованості,\~які б\~спростовували розрахунок\~наданий позивачем.\~АТ «Універсал\~Банк» надав\~виписку (рух\~коштів по\~картці)\~по особовому\~рахунку відповідача,\~що підтверджує\~що після\~отримання банківської\~картки відповідач\~здійснив дії\~щодо проведення\~її активації,\~користування кредитними\~коштами,\~та не\~повернув їх\~Банку у\~повному обсязі.\~Відповідач повністю\~використала суму\~кредитного ліміту\~на власний\~розсуд,\~при цьому\~частково поповнювала\~банківську картку\~але невиконання\~умов договору\~призвело до\~виникнення заборгованості. Представник банку просить задовольнити позов у повному обсязі (а.с.79-86). В обґрунтування зустрічної позовної заяви [PERSON] зазначає, що 10 липня 2020 року [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб, актовий запис №279, прізвище після реєстрації шлюбу дружини « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про шлюб серія [NUMBER] , виданим 10 липня 2020 року Соборний районний у місті Дніпрі відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро). [PERSON] не укладала кредитний договір з Акціонерним товариством «Універсал банк» 27 липня 2018 року. Анкета - заява до Договору про надання банківських послуг від 27 липня 2018 року містить лише анкетні дані [PERSON] та не містить істотних умов кредитного договору відповідно до вимог статті 1054 Цивільного кодексу України, а самі умови та правила надання банківських послуг у АТ «Універсал банк» не можна вважати складовою частиною укладеного між сторонами кредитного договору. Анкета - заява від 27 липня 2018 року, умови і правила обслуговування фізичних осіб в ПАТ «Універсал банк» при наданні банківських послуг щодо карткових продуктів «Моnobank» виключають реальну можливість стягнення за ними заборгованості, оскільки в розумінні положення статті 626 Цивільного кодексу України не є договором, а тому за вказаними документами виключається реальна можливість стягнення відсотків. Згідно до розрахунку заборгованості за договором №б/н від 27 липня 2018 року, укладеного між АТ «Універсал банк» та клієнтом [PERSON] безпідставно та незаконно списано відсотків за начебто використання кредитного ліміту - за період з 01 серпня 2018 року по 15 лютого 2023 року разом в розмірі 72024,90 грн. Оскільки позивач не укладала 27 липня 2018 року кредитний договір з Акціонерним товариством «Універсал банк» та відповідно не обумовлювала з AT «Універсал банк» у письмовому вигляді розмір процентів за користування кредитними коштами. Вважає, що [PERSON] має право на стягнення безпідставно списаних відсотків з її поточного рахунку Акціонерним товариством «Універсал банк» (а.с.58-60). 12.10.2023 року від представника акціонерного товариства «Універсал Банк» засобами поштового зв`язку надійшов відзив на зустрічну позовну заяву. 27.07.2018 року [PERSON] звернулась до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала Анкету-заяву до договору про надання банківських послуг від 27.07.2018 року. Заповненням анкети-заяви позичальник підтвердила прийняття відповідних умов надання кредиту, а також засвідчила, що повідомлена у встановленій законом формі про всі умови, повідомлення про які є необхідними, відповідно до вимог чинного законодавства України. Невиконання умов підписаного [PERSON] договору спричинило нарахування відсотків за його невиконання, відповідно до умов договору. Використавши кошти в межах кредитного ліміту, позичальник не внесла щомісячний мінімальний платіж, у зв`язку з чим їй було нараховано відсотки, відповідно до умов договору. Заборгованість позичальника по договору про надання банківських послуг від 27.07.2018 станом на 15.02.2023 року становить 95376,44 гривень. Позичальником не спростовано неправомірність нарахування відсотків та їх списання, а викладені у зустрічній позовній заяві доводи зводяться до незгоди з нарахованими відсотками. Просить суд у задоволенні зустрічного позову [PERSON] відмовити у повному обсязі (а.с. 112-121). Представник позивача разом з позовною заявою просив розглядати дану справу без його участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечував, просив розглянути позов без його участі (а.с. 8, 86, 121). Просив відмовити у задоволенні зустріного позову. У судове засідання, призначене за його клопотанням в режимі відеоконференції, з невідомих суду причин не з`явився. Від представника відповідача та позивача за зустрічною позовною заявою [PERSON] адвоката Келембет Ілони Миколаївни надійшло клопотання, в якому вона просить провести розгляд справи за відсутності [PERSON] та її представника (а.с. 68, 102, 126, 154). У задоволенні первісних позовних вимог просила відмовити та задовольнити зустрічні позовні вимоги. ІІ. Заяви, клопотання. Інші процесуальні дії у справі. Ухвалою суду від 17.05.2023 року відкрито спрощене позовне провадження у цивільній справі за позовом акціонерного товариства «Універсал банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості (а.с. 47). Ухвалою Самарського\~районного суду\~м.\~Дніпропетровська від\~29\~серпня 2023\~року прийнято\~зустрічний позов\~ [PERSON] \~до Акціонерного\~товариства «Універсал\~Банк» про\~стягнення безпідставно\~списаних відсотків\~до спільного\~розгляду з\~первісним позовом\~Акціонерного товариства\~«Універсал Банк»\~до [PERSON] \~про стягнення\~заборгованості,\~об`єднавши\~вимоги за\~зустрічним позовом\~в одне\~провадження з\~первісним позовом.\~У зв`язку з прийняттям зустрічного позову [PERSON] , на підставі ч. 4 ст. 193 ЦПК України, перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання (а.с. 76). 30 жовтня 2023 року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства «Універсал Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості, за зустрічним позовом [PERSON] до Акціонерного товариства «Універсал Банк» про стягнення безпідставно списаних відсотків, до судового розгляду по суті (а.с. 134). 18.12.2023 року від представника позивача за первісним позовом надійшла заява про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції (а.с. 140-143). Ухвалою суду від 18 грудня 2023 року вищезазначене клопотання задоволено, судове засідання, призначене на 21 грудня 2023 року провести з представником позивача в режимі відеоконференції (а.с. 149). Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи. ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин з посиланням на докази. Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 27.07.2018 року між Акціонерним товариством «Універсал Банк» та [PERSON] було підписано анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг, згідно з умовами якого останній відкрито поточний рахунок у гривні та встановлено кредитний ліміт (а.с. 12). Положеннями анкети-заяви визначено, що анкета-заява разом з умовами, тарифами, таблицею обчислення вартості кредиту та паспортом споживчого кредиту складає договір про надання банківських послуг. Підписавши анкету-заяву відповідач підтвердив, що він ознайомився та отримав її примірники у мобільному додатку вищезазначених документів, що складають договір та зобов`язується виконувати його умови (п. 2, 3 анкети-заяви до договору про надання банківських послуг). Згідно довідки про розмір встановленого кредитного ліміту клієнта [PERSON] через мобільний застосунок за Договором про надання\~банківських послуг «Мonobank» від 27.07.2018 року за карткою № [NUMBER] , кредитний ліміт змінювався та\~станом на\~05\~вересня 2023\~року становив 84679,56 грн. (а.с. 99). Акціонерне товариство «Універсал Банк» виконало свої зобов`язання за договором та надав [PERSON] можливість розпоряджатися кредитними коштами на умовах передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту, відповідач користувалась кредитним коштами, що підтверджується рухом коштів по картці від 04.09.2023 року за період 27.07.2018-15.02.2023 (а.с. 87-97). На підтвердження наявності у відповідача [PERSON] перед позивачем АТ «Універсал Банк» заборгованості за кредитним договором № б/н від 27.07.2018 року у розмірі 95376,44 грн., з яких: 95376,44 грн. - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) позивачем надано розрахунок заборгованості станом на 15.02.2023 (а.с. 9-11). До кредитного договору банком долучено витяг з Умов і правил обслуговування в АТ «Універсал Банк» при наданні банківських послуг щодо карткових продуктів. Загальні умови випуску та обслуговування платіжних карток (Мonobank), паспорт споживчого кредиту Чорної картки monobank (а.с. 15-35). 10 липня 2020 року [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб, який був зареєстрований Соборним районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 279, про що 10 липня 2020 року видано свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] . Прізвище після державної реєстрації шлюбу чоловіка [PERSON] , дружини [PERSON] (а.с. 62). ІV. Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного представником позивача, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Докази, відхилені судом, та мотиви їх відхилення. Відповідно до ст.\~11\~ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Відповідно до частин першої, другої статті 207\~ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628\~ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно ст. 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір ( оферти ) і прийняття пропозиції ( акцепту ) другою стороною. Частиною 1 ст.\~627\~ЦК України встановлено, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з врахуванням цього Кодексу та інших актів цивільного законодавства. Відповідно до ч. 1 ст.\~1067\~ЦК України договір банківського рахунку укладається для відкриття клієнтові або визначеній ним особі рахунку в банку на погоджених сторонами умовах. Згідно з ч.ч. 1, 2 ст.\~1069\~ЦК України якщо відповідно до договору банківського рахунку банк здійснює платежі з рахунку клієнта, незважаючи на відсутність на ньому грошових коштів (кредитування рахунку), банк вважається таким, що надав клієнтові кредит на відповідну суму від дня здійснення цього платежу. Права та обов`язки сторін, пов`язані з кредитуванням рахунка, визначаються положеннями про позику та кредит (параграфи 1 і 2 глави 71 цього Кодексу), якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст.\~1054\~ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова у станова ( кредитодавець ) зобов`язується надати грошові кошти ( кредит ) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Частиною другою статті 1054\~ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). За змістом ст.\~1049\~ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій кількості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Статтею 526\~ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно із частиною першою статті 633\~ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом статті 634\~цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ «Універсал Банк»). Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладених у постанові від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/17 (провадження № 14-131цс19), без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу Умови та правила банківських послуг, відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами, пені та штрафів за несвоєчасне погашення кредиту, надані банком Витяг з Тарифів та Витяг з Умов не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин. Відповідно до ч.4 ст. 263 ЦПК України, - при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Положеннями анкети-заяви до Договору про надання банківських послуг від 27.07.2018 року, підписаної [PERSON] визначено, що анкета-заява разом з Умовами і правилами надання банківських послуг, Тарифами, таблицею обчислення вартості кредиту та паспортом споживчого кредиту, складають договір про надання банківських послуг. Надані позивачем за первісним позовом Умови та правила надання банківських послуг відповідачем за первісним позовом не підписані, тому суд дійшов висновку, що їх не можна розцінювати як частину кредитного договору, укладеного між сторонами 27.07.2018 року, шляхом підписання анкети-заяви. Укладений між сторонами кредитний договір від 27.07.2018 у вигляді анкети-заяви, підписаної сторонами, містить лише анкетні дані позичальника. Також суд звертає увагу, що відповідно до наданих до позовної заяви Умов і правил обслуговування фізичних осіб в ПАТ «Універсал Банк», зазначена в них інформація зберігає чинність та є актуальною до 01.01.2019 року (п. 7). Позивачем також надано паспорт споживчого кредиту «Чорна картка monobank» від 15.02.2023 року, що є неактуальною інформацією, оскільки позивач просить стягнути заборгованість з відповідача станом на 15.02.2023 року. Іншої інформації, щодо умов надання банківських послуг суду не надано, отже можливості провести власний розрахунок заборгованості у визначений позивачем період, у суду не має можливості. З наданих\~банком розрахунків\~вбачається,\~що [PERSON] \~порушила умови\~договору,\~не сплачувала\~нараховані банком\~відсотки,\~не погашав\~взяту суму\~кредитного ліміту,\~внаслідок чого\~у позичальника\~виникла заборгованість\~за кредитом\~у розмірі\~95376,44\~гривень. Доказами, які підтверджують наявність заборгованості та її розмір є первинні документи, оформлені відповідно до ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність». Згідно вказаної норми Закону (в редакції закону, що діяла на момент укладання Анкети-заяви до Договору) підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Відповідно до пунктів 62, 63 Положення про організацію бухгалтерського обліку в банках України, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 04.07.2018 № 75, виписки з клієнтських рахунків є підтвердженням виконаних за операційний день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту. Виписка з клієнтського рахунку може слугувати первинним документом, що підтверджує факт списання/зарахування коштів з/на цього/цей рахунку/рахунок клієнта, якщо вона містить такі реквізити: 1) назву документа (форми); 2) дату складання; 3) найменування клієнта/банку, прізвище, власне ім`я та по батькові (за наявності) фізичної особи; 4) зміст та обсяг операції (підстави для її здійснення) та одиницю її виміру за кожною операцією, відображеній у виписці з рахунку клієнта; 5) особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у складанні виписки з рахунку клієнта/печатку банку. З наявного в матеріалах справи руху коштів по картці від 04.09.2023 року вбачається, що відповідач користувалась кредитними коштами, періодично частково погашала заборгованість (а.с.87-97). Суд також дослідивши відповідний розрахунок позивача зазначає наступне. Позивач у позовній заяві просить стягнути з відповідача 95376,44 грн. загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту). Кредит (тіло кредиту) - це та сума, на яку оформлюється кредитний договір. У цю суму не входять відсотки по кредиту, комісійні, пеня і штрафи через прострочення, витрати на оформлення паперів по кредиту тощо. Тіло кредиту - ключовий параметр, за яким, власне, будуть нараховуватися усі відсотки, комісія, штрафи, пеня тощо. Отже, з урахуванням максимального кредитного ліміту встановленого позивачем відповідачу у розмірі 90000, 00 грн., про що вказує сам позивач у своїй позовній заяві, тіло кредиту відповідача за Договором про надання банківських послуг «Мonobank» від 27.07.2018 року в будь-якому випадку не могло перевищувати суму 90000, 00 грн. З наданого позивачем розрахунку заборгованості вбачається, що при обрахунку 95376,44 грн., помилково заявлених позивачем як заборгованість за тілом кредиту, банк враховував і заборгованість за відсотками та інші суми, логіка виникнення та порядок обрахунку яких з наданого позивачем розрахунку суду не зрозумілі. Суд критично ставиться до самостійного погашення банком відсотків по кредиту «за рахунок кредитних коштів», тобто де-факто перенесення заборгованості за відсотками в рахунок заборгованості за кредитом (тілом кредиту), внаслідок чого відбулося «штучне» збільшення тіла кредиту, на яке банком нараховуються відсотки. В результаті, банк фактично нараховував «відсотки» на «відсотки, зараховані ним з власної ініціативи як тіло кредиту», що явно суперечить природі кредитних зобов`язань та домовленостей між сторонами. Ретельно дослідивши розрахунок заборгованості за договором та рух коштів по картці, суд вбачає значні розбіжності. Наприклад, відповідно до інформації з руху коштів по картці 03.08.2018 року з картки списано суму 16640,00 грн., але у розрахунку заборгованості ця операція ніяк не відображена. Також розрахунок позивача не може вважатись обґрунтованим з тих підстав, що останній не містить обчислення, порядок нарахування сум (множення, додавання, нарахування процентів та інше), а відтак суд не може вважати заявлену до стягнення суму обґрунтованою (а.с. 9-11). Отже, відсутність обґрунтованого розрахунку, свідчить про недоведення позивачем розміру грошових вимог пред`явлених до відповідача. Відповідно до ч.6 ст.\~81\~ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи. Належне обґрунтування суми кредитної заборгованості 95376,44 грн., чи її спростування можливе тільки за умови надання належних та допустимих доказів, що в своїй сукупності дадуть змогу дійти належного висновку щодо обґрунтованої суми заборгованості. Таких доказів суду не надано. Отже суд вважає, що у задоволенні первісних позовних вимог необхідно відмовити. Щодо зустрічної позовної заяви суд зазначає наступне. Як вбачається з наданих первісним позивачем доказів [PERSON] активно користувалась кредитними коштами, наданими Акціонерним товариством «Універсал Банк», що підтверджується рухом коштів по картці, а саме: сплачувала за комунальні послуги, мобільний зв`язок, розраховувалась за покупки в супермаркетах, аптеках. Постановою НБУ «Про затвердження Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті» від 29.03.2004 року передбачено, що договірне списання банком з розрахунку клієнта коштів без надання клієнтом платіжного доручення, може здійснюватися банком у порядку, передбаченому в договорі, укладеному між ним і клієнтом. Пунктом 6.1. вищевказаної Постанови встановлено, що банк обумовлює право на здійснення договірного списання за дорученням платника з його рахунку в договорі банківського рахунку або іншому договорі про надання банківських послуг. Якщо кредитором за договором є банк, що обслуговує платника, то право цього банку на здійснення договірного списання передбачається в договорі про надання банківських послуг. Договір може містити інформацію необхідну банку для списання ним коштів з рахунків платника. Згідно з умовами договору п. 4.28. клієнт уповноважує банк списувати кошти з будь-яких рахунків клієнта. Позивач за зустрічним позовом, звертаючись з позовом до суду просить стягнути з відповідача грошові кошти у розмірі 72024,90 грн., як безпідставно списані відсотки, посилаючись на положення ст. 1212 ЦК України. Так, стаття 1212 ЦК України регулює випадки набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав. Предметом регулювання інституту безпідставного отримання чи збереження майна є відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна i які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. За змістом частини першої статті 1212 ЦК України безпідставно набутим майном є майно, набуте особою або збережене нею у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави. Відповідно до частини першої, пункту 1 частини другої статті 11, частин першої та другої статті 509 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. До підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, належать договори та інші правочини. Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання повинно виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно із частиною першою статті 177 ЦК України об`єктами цивільних прав є, зокрема, речі, у тому числі гроші. Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовiдношення i його юридичному змісту. Тобто вiдсутнiсть правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. Майно не може вважатися набутим чи збереженим без достатніх правових підстав, якщо це відбулося в не заборонений цивільним законодавством спосіб з метою забезпечення породження учасниками вiдповiдних правовідносин у майбутньому певних цивільних прав та обов`язків. Зокрема, унаслідок тих чи інших юридичних фактів, правомірних дій, які прямо передбачені частиною другою статті 11 ЦК України. Загальна умова частини першої статті 1212 ЦК України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах, або отримане однією зі сторін у зобов`язанні підлягає поверненню інший стороні на підстави статті 1212 ЦК України тільки за наявності ознаки безпідставності такого виконання. Якщо ж зобов`язання не припиняється з підстав, передбачених статтями 11, 600, 601, 604 - 607, 609 ЦК України, до моменту його виконання, таке виконання має правові підстави (підстави, за яких виникло це зобов`язання). Набуття однією зі сторін зобов`язання майна за рахунок іншої сторони в порядку виконання договірного зобов`язання не є безпідставним. У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер правовідносин виключає можливість застосування до них судом положень частини першої статті 1212 ЦК України, у тому числі, й щодо зобов`язання повернути майно потерпілому. Оскільки кошти у розмірі 72024,90 грн. банк отримав від [PERSON] на підставі договірних зобов`язань, наявні підстави для висновку про необґрунтованість посилань позивача за зустрічним позовом на те, що оспорювана сума вважається отриманою відповідачем за зустрічним позовом безпідставно в розумінні статті 1212 ЦК України. До подібних правових висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 22 серпня 2019 року у справі № 607/3864/17, провадження № 61-30080св18. Таким чином, оскільки даний позов пред`явлено позивачем за заустрічним позовом саме про стягнення безпідставно отриманих грошових коштів на підставі статті 1212 ЦК України, проте між сторонами виникли інші правовідносини, які урегульовуються іншими нормами законодавства, наявні підстави для висновку про відмову в задоволенні зустрічного позову. Згідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст.\~13\~ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За змістом ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. За нормами ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог , зокрема, у разі відмови в позові - на позивача. Враховуючи, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, судовий збір, сплачений сторонами при подачі позову необхідно покласти на позивачів, відповідно. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed