Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-20 00:00:00

1. Короткий зміст позовних вимог. Наприкінці листопада 2021 року [PERSON] звернулася до суду з вказаним позовом, який обґрунтовує тим, що вона є бабусею [PERSON] , [INFO] . Неповнолітній [PERSON] проживає разом з матір`ю [PERSON] та окремо від батька. Мати дитини не відповідає на телефонні дзвінки, забрала у дитини мобільний телефон та змінила сім-картку. Мати уникає будь-яких контактів дитини бабусею, приховує дитину для уникнення зустрічей з рідними батька, налаштовує дитину проти спілкувань з бабусею. Тому [PERSON] просила визначити наступний спосіб участі у вихованні та спілкуванні з онуком [PERSON] , [INFO] , а саме: кожен другий і четвертий вівторок та четвер з 19.00 години до 21.00 годину, кожний перший та третій тиждень з 19.00 години п`ятниці до 20.30 години неділі, без присутності матері дитини [PERSON] . Крім цього, зобов`язати [PERSON] передавати [PERSON] онука з зовнішньої сторони дверей свого місця проживання за адресою: [ADDRESS] або за іншою адресою проживання матері, та відповідно забирати дитину при поверненні біля дверей своєї квартири за адресою місця проживання із матір`ю у визначені судом дні та години, а також зобов`язати [PERSON] надавати можливість [PERSON] необмеженого спілкування з онуком засобами телефонного, поштового, електронного та іншого зв`язку, в тому числі відеозв`язку, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування. 2. Процесуальні дії у цивільній справі. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 09 грудня 2021 року було відкрито провадження у цивільній справі та призначено підготовче судове засідання (а.с.16-17). Ухвалами Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 29 квітня 2022 року, від 15 липня 2022, від 16 серпня 2022 року, від 18 листопада 2022 року були задоволені клопотання представника позивача [PERSON] про участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції (а.с.28-29,42-43,53-54,68-69). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 18 липня 2022 року, занесеною до протоколу судового засідання, у служби у справах дітей та сім`ї виконавчого комітету Бориспільської міської ради Київської області був витребуваний письмовий висновок щодо розв`язання спору між бабою та матір`ю малолітнього [PERSON] (а.с.44-47). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 18 липня 2022 року було закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті (а.с.48). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 23 листопада 2022 року, занесеною до протоколу судового засідання, до участі в розгляді цивільної справи було залучено службу у справах дітей та сім`ї виконавчого комітету Фастівської міської ради Київської області (а.с.70-72). 3. Виклад позиції позивача та заперечень відповідача. Представник позивача [PERSON] направив до суду заяву, якою підтримав пред`явлений позов та просив суд його задовольнити. Відповідач заперечувала проти задоволення позовних вимог. Представник органу опіки та піклування виконавчого комітету Бориспільської міської ради Осецька Н.О. просила розглянути цивільну справу за її відсутності. Представник органу опіки та піклування виконавчого комітету Фастівської міської ради також не з`явився у судове засідання. Натомість, направив до суду висновок про доцільність участі баби [PERSON] у вихованні та спілкуванні з онуком [PERSON] . 4. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Встановлено, що [PERSON] є бабою неповнолітнього [PERSON] , [INFO] . Вказана обставина визнана сторонами у судовому засіданні та додатковому доказуванню не підлягає. Спірні правовідносини регулюються гл.13 «Особисті немайнові права і обов`язки батьків та дітей» розділу ІІІ «Права та обов`язки матері, батька і дитини» СК України. 5. Норми права, якими керується суд при вирішенні спору. 5.1. норми матеріального права. Відповідно до\~ч.1,\~ч.2\~ст.257\~СК України\~баба має\~право спілкуватися\~зі своїми\~внуками брати\~участь у\~їх вихованні. Батьки\~чи інші\~особи,\~з якими\~проживає дитина,\~не мають\~права перешкоджати\~у здійсненні\~бабою,\~дідом,\~прабабою,\~прадідом своїх\~прав щодо\~виховання внуків,\~правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Згідно з ч.1 ст.263 СК України спір щодо участі баби у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу. Відповідно до ч.1 ст.159 СК України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Згідно з\~ч.2\~ст.159\~СК України\~суд визначає\~способи участі\~одного з\~батьків у\~вихованні дитини\~(періодичні\~чи систематичні\~побачення,\~можливість спільного\~відпочинку,\~відвідування дитиною\~місця його\~проживання тощо),\~місце та\~час їхнього\~спілкування. В\~окремих випадках,\~якщо це\~викликано інтересами\~дитини,\~суд може\~обумовити побачення\~з дитиною\~присутністю іншої\~особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Відповідно до положення ст.3 Конвенції про права дитини, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. 5.2. норми процесуального права. Згідно з ч.1 та ч.6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. В силу ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. 6. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору. З акту обстеження житлово-побутових умов проживання від 16 вересня 2022 року, складеного депутатом Фастівської міської територіальної громади Куценко В.В., вбачається, що [PERSON] проживає за адресою: [ADDRESS] . Вказаний будинок належить [PERSON] . В будинку охайно та придбано. Умови для виховання і перебування дитини належні (а.с.61). Разом з цим, згідно листа Борівського старости від 26 грудня 2022 року (а.с.80) [PERSON] на даний час не проживає за адресою: [ADDRESS] . Зі слів її сина [PERSON] вона перебуває за межами України, а саме на території Польщі. За змістом рішення виконавчого комітету Фастівської міської ради Київської області №626 від 18 грудня 2023 року, яким затверджений висновок органу опіки та піклування виконавчого комітету Фастівської міської ради про доцільність участі баби [PERSON] у вихованні та спілкуванні з онуком [PERSON] (а.с.109,110-112) було встановлено, що [PERSON] перебуває у шлюбі, має двох дорослих синів, є пенсіонеркою. За роки проживання в смт. Борова проявила себе виключно з позитивної сторони. Скарг від сусідів не надходило. За свідченням сусідів, [PERSON] працьовита, ввічлива, доброзичлива, підтримує добрі стосунки як у сім`ї, так і у спілкуванні з жителями селища Борова. Умови проживання [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , є належними та відповідають санітарно-гігієнічним нормам. Помешкання з ремонтом, облаштоване меблями, побутовою технікою. Наявне місце для сну та відпочинку онука. Крім цього, органом опіки та піклування під час телефонної розмови з [PERSON] встановлено, що [PERSON] ще не повернулася за місцем проживання та перебуває у Польщі, але декілька разів приїжджала до України. Тому органом опіки та піклування виконавчого комітету Фастівської міської ради визнано доцільним та таким, що відповідає інтересам дитини участь баби [PERSON] у вихованні та спілкуванні з онуком [PERSON] , [INFO] . Всупереч вимогам ч.1 ст.81 ЦПК України позивачем та її представником [PERSON] не доведено належними та допустимими доказами обставин, які б свідчили про те, що [PERSON] чинити перешкоди [PERSON] у спілкуванні з онуком [PERSON] . Натомість, спеціалістами служби у справах дітей та сім`ї Бориспільської міської ради було з`ясовано думку неповнолітнього [PERSON] щодо спілкування з бабою, зокрема неповнолітній зазначив, що його матір не чинить йому перешкод у спілкуванні з бабою, він за власним бажанням бачиться з батьком та бабою, коли вона перебуває вдома. Останній раз бачив бабу влітку. Крім цього, [PERSON] в своїх поясненнях від 16 листопада 2023 року також зазначила, що не чинить перешкод у спілкуванні сина з бабою [PERSON] . Неповнолітній [PERSON] за власним бажанням спілкується з бабою за допомогою телефонного зв`язку, вайбера, також спілкувався особисто під час поїздки до с. Борова, за місцем її проживання. Останній раз, перебуваючи на канікулах у батька протягом тижня, [PERSON] не бачив бабу, бо вона була відсутня вдома. [PERSON] вказала, що баба не виявляє бажання та ініціативи щодо спілкування та участі у житті онука, доволі часто не виходила на зв`язок з [PERSON] . За таких обставин, суд вважає, що в задоволенні позовних вимог [PERSON] в частині покладення зобов`язання на [PERSON] надати можливість [PERSON] необмеженого спілкування з онуком засобами телефонного, поштового, електронного та іншого зв`язку, в тому числі відеозв`язку, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування, слід відмовити. У висновку органу опіки та піклування виконавчого комітету Фастівської міської ради Київської області від 29 грудня 2023 року не вирішено питання про визначення способу участі [PERSON] у вихованні онука, висновок щодо вирішення спору у цій частині не надано. З урахуванням віку [PERSON] , який вже досягнув 15-річного віку, а також необхідність збереження сталих родинних зв`язків з сім`єю, суд вважає за можливе визначити спосіб участі [PERSON] у вихованні та спілкуванні онука без присутності матері дитини. Тому, суд приходить до висновку про необхідність встановлення порядку участі позивача у спілкуванні та вихованні неповнолітнього онука шляхом періодичних тимчасових побачень кожен другий і четвертий вівторок та четвер з 19.00 години до 21.00 години, а також кожний перший та третій тиждень з 19.00 години п`ятниці до 20.30 години неділі за обов`язкової попередньої домовленості з матір`ю [PERSON] . На підставі викладеного та

Outcome: partial