Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-21 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду із позовом до Херсонської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору: Приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Волкодав В.В. про визнання права власності в порядку спадкування. Подану позовну заяву обґрунтовано тим, що позивач є сином [PERSON] , яка була зареєстрована та проживала за адресою [ADDRESS] . Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 28.11.2018 встановлено, що [PERSON] померла [INFO] в м. Алушта, АР Крим, у віці 88 року. 25.01.2019 видано свідоцтво про смерть [PERSON] . 29.05.2019 [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Волкодав В.Г. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. Проте приватним нотаріусом винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки пропущено 6 місячний строк на звернення із заявою про прийняття спадщини. 04.08.2020 Подільським районним судом міста Києва встановлено [PERSON] додатковий строк тривалістю три місяці для прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] . 25.11.2020 представник [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] . 04.03.2021 представник [PERSON] направив приватному нотаріусу заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину. Проте, 09.03.2021 приватним нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/3 частку у праві власності на квартиру, розташовану за адресою [ADDRESS] після смерті матері [PERSON] , оскільки майно зареєстроване не за спадкодавцем, а за іншими особами, а також спадкове майно знаходиться на території АР Крим, де органи державної влади України тимчасово не здійснюють свої повноваження. Згідно з інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 09.03.2021 право власності на частину квартири [ADDRESS] зареєстровано за [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину № 1-912 від 14.04.2009 виданого Першою Ялтинською державною нотаріальною конторою АР Крим. Разом з цим, за [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в рівних частинах (по 1/3 частині на кожного) зареєстровано право власності на квартиру [ADDRESS] . Вказана квартира є квартирою загального заселення та розміщена в одноквартирному будинку № 4 . Отже, у [PERSON] та [PERSON] зареєстровано право власності на підставі різних правовстановлюючих документів на різні приміщення з різною площею в квартирі загального заселення № 7 одноквартирного будинку [ADDRESS] . Проте, в свій час [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] здійснили перепланування квартири, збільшено її площу, зроблено окремий вхід до квартири, у зв`язку із чим 07.12.2012 Кримським республіканським підприємством «Сімферопольське міжміське бюро технічної інвентаризації» на замовлення власника видано технічний паспорт на квартиру. Таким чином, квартира [ADDRESS] належить [PERSON] [PERSON] , [PERSON] в рівних частинах по 1/3 кожному. На підставі викладеного, позивач просить визнати за собою право власності на 1/3 частку квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою Київського апеляційного суду від 11.01.2022 визначено підсудність цивільної справи [PERSON] до Херсонської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Волкодав В.Г. про визнання права власності в порядку спадкування Деснянському районному суду міста Києва. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 26.01.2022 позовну заяву залишено без руху, надано строк для усунення недоліків. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 08.02.2022 відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 05.10.2022 витребувано від приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Волкодав В.Г. належним чином завірену копію матеріалів спадкової справи [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 11.04.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 08.06.2023 позовну заяву [PERSON] до Херсонської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору: Приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Волкодав В.Г. про визнання права власності в порядку спадкування - залишено без розгляду. Постановою Київського апеляційного суду від 10.10.2023 ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 08.06.2023 скасовано, справу направлено до Деснянського районного суду міста Києва для продовження розгляду. В судовому засіданні представник позивача подану позовну заяву підтримала, просила позов задовольнити з викладених підстав. Від Херсонської міської військової адміністрації надійшла заява відповідно до якої вказано, що указом Президента України від 19.09.2022 № 658/2022 утворено Херсонську міську військову адміністрацію Херсонського району Херсонської області. Для участі у розгляді вказаної справи відсутня можливість направити представника Херсонської міської ради, а відтак просить розгляд справи проводити у відсутність представника, вирішення спору віднесено на розсуд суду. Третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Волкодав В.Г. в судове засідання не з`явилась, письмові матеріали справи містять заяву про розгляд справи у її відсутність, вирішення спору віднесено на розсуд суду. Вислухавши вступне слово представника позивача, дослідивши письмові матеріали справи, всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов наступного висновку. Згідно з ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до вимог ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Відповідно до вимог ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У відповідності до вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Відповідно до письмових матеріалів справи, рішенням Печерського районного суду міста Києва від 28.11.2018 встановлено, що [PERSON] , [INFO] померла [INFO] у м. Алушта, Автономна Республіка Крим у віці 88 років. Рішенням Подільського районного суду міста Києва від 04.08.2020 встановлено [PERSON] додатковий строк тривалістю 3 місяці для прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] . 04.03.2021 представник [PERSON] - [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округ Херсонської області Волкодав В.Г. із заявою про прийняття нотаріально посвідченої заяви [PERSON] про видачу свідоцтва про право на спадщину. Відповідно до нотаріально посвідченої заяви [PERSON] (а.с.190 Т.1), останній вказав, що спадщина після смерті матері [PERSON] складається з 1/3 квартири [ADDRESS] . Постановою приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Волкодав В.Г. від 09.03.2021 відмовлено у видачі [PERSON] свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/3 частку у праві власності на квартиру, що розташована за адресою [ADDRESS] після смерті матері [PERSON] . Відмова нотаріуса зумовлена тим, що за даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно право власності на квартиру, що розташована за адресою: [ADDRESS] зареєстрована не за спадкодавцем, а за іншими особами, а також у зв`язку із тим, що спадкове майно знаходиться на території Автономної Республіки Крим, де органи державної влади України тимчасово не здійснюють свої повноваження, довідку компетентних органів на нерухоме майно, яка б підтверджувала належність спадкодавцю вказаного нерухомого майна, або інший документ, який би підтверджував зміну номеру квартири, отримати неможливо, тому видати свідоцтво про право на спадщину на вказане нерухоме майно не вбачається можливим. Суд звертає увагу на те, що письмові матеріали справи не містять постанову нотаріуса про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/3 частку у праві власності на квартиру, що розташована за адресою [ADDRESS] після смерті матері [PERSON] . Згідно копії свідоцтва про право власності на житло від 05.08.1997 [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] - власники в рівних частинах квартири [ADDRESS] . Загальна площа квартири - 44,4 кв.м., житлова площа квартири - 23,0 кв.м. Відповідно до копії свідоцтва про право власності на житло від 18.01.1995 квартира [ADDRESS] , загальна площа 56,8 кв.м. та житлова площа - 19,0 кв.м. зареєстрована за [PERSON] , [PERSON] в рівних частинах. Всупереч ч. 1 ст. 81 ЦПК України сторона позивача не надала належні, достовірні та допустимі докази на підтвердження права власності спадкодавця [PERSON] на квартиру [ADDRESS] . З наданих позивачем письмових матеріалів справи та вступного слова представника позивача суд позбавлений можливості встановити підстави трансформації квартири [ADDRESS] в квартиру [ADDRESS] . Наданий представником позивача план садиби та будівель у [ADDRESS] (а.с.48 Т.1) суд до уваги не приймає, оскільки план будівлі не відповідає адресі спірного майна. Стороною позивача надано висновок про вартість об`єкта незалежної оцінки (а.с.50 Т.1) майна, адреса якого також не відповідає адресі майна, що вказане у прохальній частині позовної заяви. Суд звертає увагу на те, що позивач у своїй нотаріально посвідченій заяві про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] зазначав про 1/3 частини квартири [ADDRESS] , приватний нотаріус виніс постанову про відмову у видачі свідоцтва на майно 1/3 частину квартири [ADDRESS] , а у позовній заяві позивач просить визнати право власності в порядку спадкування на квартиру [ADDRESS] . На підтвердження права власності спадкодавця [PERSON] , позивач надав копію технічного паспорту на квартиру [ADDRESS] , в якому експлікація приміщення до плану квартири стосується квартири [ADDRESS] (а.с.26 Т.1). Проте суд вказаний доказ до уваги не приймає, оскільки технічний паспорт на квартиру не є документом, що підтверджує право власності особи на майно. Крім того, згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 09.03.2021 квартира [ADDRESS] , загальна площа 56,8 кв.м. житлова площа 19,0 кв.м. - на праві власності зареєстрована за [PERSON] . Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За змістом ч. 1 ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Відповідно до статті 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку. Якщо за життя спадкодавець не набув права власності на житловий будинок, земельну ділянку, то спадкоємець також не набуває права власності у порядку спадкування. До спадкоємця переходять лише визначені майнові права, які належали спадкодавцеві на час відкриття спадщини. Для набуття права власності у встановленому законодавством порядку спадкоємець повинен здійснити дії, які необхідні для набуття права власності на визначене нерухоме майно. Згідно із ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 ЦПК України. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України). Відповідно до ч. 1 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права. Інформаційним листом від 16 травня 2013 року №24-753/0/4-13 Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що при вирішенні спору про визнання права власності на спадкове майно суди повинні розмежовувати час і підстави виникнення права власності у спадкодавця, які кваліфікуються відповідно до законодавства України чинного на час виникнення права власності. Належність правовстановлюючих документів встановлюється судом відповідно до законодавства, яке було чинним на час набуття права власності. Враховуючи відсутність у письмових матеріалах справи доказів на підтвердження набуття [PERSON] права власності на 1/3 частину квартири [ADDRESS] , суд приходить до висновку, що спадкоємець - позивач [PERSON] також не набуває права власності в порядку спадкування за законом на вказане майно. Аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позивач не надав суду належні, достовірні, допустимі, достатні докази на підтвердження вимог, викладених в позовній заяві, а тому позовні вимоги задоволенню не підлягають. Відповідно до вимог п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові - на позивача. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed