Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-27 00:00:00

Філія „Колківське лісове господарство" державного спеціалізованого господарського підприємства „Ліси України" звернулася в суд з позовом до [PERSON] про стягнення 6356 гривень 58 копійок. Свої вимоги обґрунтували тим, що 27 серпня 2021 року відповідач [PERSON] в 3 кварталі 6 виділу Рудниківського лісництва державного підприємства „Колківське лісове господарство", правонаступником якого є державне спеціалізоване господарське підприємство „Ліси України", всупереч встановленому законом порядку, без будь-якого дозволу вчинив самовільну порубку двох сироростучих дерев породи дуб з діаметрами пнів відповідно 20 см та 30 см. Незаконною порубкою вказаних сироростучих дерев заподіяно майнову шкоду на загальну суму 6356 гривень 58 копійок, що підтверджується розрахунком розміру шкоди, проведеним позивачем на підставі постанови Кабінету Міністрів України № 665 від 23 липня 2008 року „Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу". Відповідачем [PERSON] завдана порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища шкода на загальну суму 6356 гривень 58 копійок в добровільному порядку не відшкодована. Посилаючись на зазначені обставини, просили стягнути з відповідача [PERSON] на користь спеціального фонду місцевого бюджету 6356 гривень 58 копійок у відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, та 2684 гривень сплаченого при зверненні до суду судового збору. Представник позивача - філії „Колківське лісове господарство" державного спеціалізованого господарського підприємства „Ліси України" Матчук С.М. в судове засідання не з`явився, будучи завчасно у встановленому законом порядку повідомленим про час та місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомив, подав до суду заяву, в якій вказав, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просив розгляд справи проводити у його відсутності. Відповідач [PERSON] на виклик в судове засідання не з`явився, хоча у встановленому законом порядку завчасно повідомлявся судом про час та місце слухання справи, що підтверджується відповідним поштовим повідомленням про отримання судової повістки. Згідно з ч. 5-7 ст. 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: 1) юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань; 2) фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Відповідно до ч. 1-5, 9-10 ст. 130 ЦПК України у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки. Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду. Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії. У разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення. Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі. У разі відмови адресата одержати судову повістку особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою. Якщо місцеперебування відповідача невідоме, суд розглядає справу після надходження до суду відомостей щодо його виклику до суду в порядку, визначеному цим Кодексом. Згідно з ч. 1 ст. 128 ЦПК України відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що відповідач [PERSON] був належним чином завчасно повідомленим про час та місце розгляду справи. Враховуючи те, що представник позивача - філії „Колківське лісове господарство" державного спеціалізованого господарського підприємства „Ліси України" Матчук С.М. в поданому до суду клопотанні не заперечував щодо розгляду справи у відсутності відповідача [PERSON] , в справі є достатньо доказів для вирішення її по суті, суд ухвалив - розглядати справу у відсутності представника позивача Матчука С.М. та відповідача [PERSON] , ухвалити рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Проаналізувавши матеріали справи, суд вважає, що позов підставний і підлягає до задоволення з наступних підстав. Згідно з ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ст. 105 Лісового кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників... Згідно з ст. 107 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Відповідно до ст. 10 Закону України „Про рослинний світ" спеціальне використання природних рослинних ресурсів здійснюється за дозволом юридичними або фізичними особами для задоволення їх виробничих та наукових потреб, а також з метою отримання прибутку від реалізації цих ресурсів або продуктів їх переробки. За умови додержання вимог законодавства можуть здійснюватися такі види спеціального використання природних рослинних ресурсів: … заготівля деревини під час рубок головного користування… Законодавством України можуть передбачатися й інші види спеціального використання природних рослинних ресурсів. Спеціальне використання природних рослинних ресурсів загальнодержавного значення здійснюється за дозволом, що видається в порядку, який визначається Кабінетом Міністрів України. Спеціальне використання природних рослинних ресурсів місцевого значення здійснюється за дозволом, що видається в порядку, який визначається Верховною Радою Автономної Республіки Крим та органами місцевого самоврядування. Згідно з ст. 41 Закону України „Про охорону навколишнього природного середовища" економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають:… відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Відповідно до ст. 68 вказаного Закону порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні у:… самовільному спеціальному використанні природних ресурсів. Законодавством України може бути встановлено відповідальність і за інші порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов?язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Незаконно добуті в природі ресурси та виготовлена з них продукція підлягають безоплатному вилученню, а знаряддя правопорушення - конфіскації. Згідно з ч. 1 ст. 69 Закону України „Про охорону навколишнього природного середовища" шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. В судовому засіданні встановлено, що 27 серпня 2021 року відповідач [PERSON] в 3 кварталі 6 виділу Рудниківського лісництва державного підприємства „Колківське лісове господарство", правонаступником якого є державне спеціалізоване господарське підприємство „Ліси України", всупереч встановленому законом порядку, без будь-якого дозволу вчинив самовільну порубку двох сироростучих дерев породи дуб з діаметрами пнів відповідно 20 см та 30 см. Незаконною порубкою вказаних сироростучих дерев заподіяно майнову шкоду на загальну суму 6356 гривень 58 копійок, що підтверджується розрахунком розміру шкоди, проведеним позивачем на підставі постанови Кабінету Міністрів України № 665 від 23 липня 2008 року „Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу". Відповідачем [PERSON] завдана порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища шкода на загальну суму 6356 гривень 58 копійок в добровільному порядку не відшкодована. Зазначені обставини не оспорюються сторонами, а також це встановлено з досліджених судом письмових доказів, зокрема, протоколу про адміністративне правопорушення № 000010 від 27 серпня 2021 року, акту огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства від 27 серпня 2021 року, постанови про накладення адміністративного стягнення № 000010 від 31 серпня 2021 року, розрахунку розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконної рубки дерев в 3 кварталі 6 виділу Рудниківського лісництва ДП „Колківське лісове господарство", постанови про закінчення виконавчого провадження серії ВП № [NUMBER] від 26 жовтня 2022 року. Згідно з ч. 1, 5-6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. При вирішенні позовних вимог суд бере до уваги, що відповідачем [PERSON] відповідно до ст. 81 ЦПК України не подано суду будь-яких належних доказів, що свідчать про неправильність представлених позивачем розрахунків суми завданої шкоди, а також про безпідставність заявлених позовних вимог. Згідно з ч. 5-6 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені. Вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. При вирішенні позовних вимог суд бере до уваги, що постановою про накладення адміністративного стягнення № 000010 від 31 серпня 2021 року, яка набрала законної сили, відповідача [PERSON] було визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 65 КУпАП. Внаслідок вчинення даного правопорушення відповідачем [PERSON] було завдано майнову шкоду на загальну суму 6356 гривень 58 копійок. Аналізуючи зібрані та досліджені в судовому засіданні докази в їх сукупності, суд вважає, що з відповідача [PERSON] підлягає стягненню на користь спеціального фонду місцевого бюджету Колківської селищної ради Луцького району Волинської області 6356 гривень 58 копійок у відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача [PERSON] підлягає стягненню на користь філії „Колківське лісове господарство" державного спеціалізованого господарського підприємства „Ліси України" 2684 гривень 00 копійок судового збору, сплаченого позивачем при зверненні з позовом до суду.

Outcome: approved