Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-12 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] звернувся до суду з позовом в інтересах [PERSON] до [PERSON] про стягнення грошових коштів в сумі 93150 грн. \~ \~ \~ \~Позовні вимоги мотивує тим, що між позивачем [PERSON] та відповідачем [PERSON] була досягнута усна домовленість про те, що відповідач зобов`язувася продати позивачу житловий будинок по [ADDRESS] . За розпискою від 08 серпня 2022 року, написаною власноруч відповідачем [PERSON] , остання отримала 93150,00 грн. від [PERSON] в якості завдатку за майбутню купівлю-продаж будинку. В подальшому, відповідач ухиляється від укладення договору купівлі-продажу, мотивуючи це надуманими причинами так і відмовляється повертати передані грошові кошти, тобто заволоділа грошовими коштами без належних на це підстав. Отже, у разі коли сторони лише домовилися укласти договір, але відповідно його не оформили, сплачені в рахунок виконання договору платежі визнаються авансом і мають бути повернуті в тому розмірі, в якому вони надавалися. Внесення завдатку як способу виконання зобов`язання може мати місце лише у випадку, якщо таке зобов`язання випливає із договору, укладеного сторонами. Верховним Судом України зазначено, що внесення завдатку як способу забезпечення виконання зобов`язання може мати місце лише в разі наявності зобов`язання. Якщо договору, який б за своєю формою та змістом відповідав вимогам закону, між сторонами укладено не було, а сторони лише домовились укласти такий договір в майбутньому, передана грошова сума є авансом, який підлягає поверненню. \~ \~ \~ \~ Ухвалою суду від 24 липня 2023 року відкрито провадження по справі, призначено підготовче судове засідання. \~ \~ \~ \~ На адресу суду від відповідача надійшов відзив на позов, у якому вона вказує, що дійсно, між позивачем та відповідачем була досягнута усна домовленість щодо продажу спірного будинку. Позивач передав відповідачу грошові кошти у сумі 93150 гривень у якості завдатку за майбутню купівлю-продаж житлового будинку по [ADDRESS] . У розписці було зазначено, що отримані [PERSON] грошові кошти є завдатком. У позові ж позивач намагається змінити правовий статус грошових коштів із завдатку на аванс, з тих мотивів, що між сторонами станом на сьогодні не укладено договір купівлі-продажу будинку. Крім того, позивач не довів належними доказами ухилення відповідача від укладення договору купівлі-продажу. У позові позивач чітко зазначив, що заходи досудового врегулювання спору не вживались. Звертає увагу суду, що договір купівлі-продажу є реальним, про що свідчить передача частини грошових коштів відповідачу, ключів від будинку та самого об`єкта нерухомості позивачу. Фактично договір купівлі - продажу майна між позивачем та відповідачем відбувся, але не оформлено в нотаріальному порядку. Відповідач готовий укласти договір, однак станом на сьогодні виникли розбіжності між сторонами щодо ціни договору, а також позивач передумав купувати будинок. Після того, як позивач передав завдаток за будинок, він почав без згоди і відома відповідача ремонтні роботи всередині будинку. Позивачем було вибито в стіні отвір на вулицю, відрізано воду від будинку, знято повністю підлогу і частину плитки на підлозі та знято усю внутрішню штукатурку зі стін будинку. Після здійснених позивачем будівельних робіт, будинок станом на сьогодні він не придатний до проживання у ньому. Після того як позивач, власноруч зруйнував будинок він йому перестав подобатись і він сам не бажає його тепер купувати за тією ціною, про яку сторони домовлялись і взагалі вимагає повернення коштів, які оплатив відповідачу у якості завдатку. \~ \~ \~ \~На адресу суду надійшла відповідь на відзив у якій позивача вказує, що відносини які виникли між сторонами врегульовуються ст.570 ЦК України. Згідно зі ст.570 ЦК України завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання. Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом. Як зазначалося у позовній заяві, між сторонами не укладався ні договір купівлі продажу будинку ні попередній такий договір. Сторони не дійшли згоди, що оформлення купівлі-продажу будинку, з тих підстав, що відповідач відмовилася в односторонньому порядку від його укладення, що підтверджується матеріалами кримінального провадження №12022216130000154 від 30.08.2022. Більше того, даний будинок на момент вселення не був придатний до проживання і як зазначав позивач у своєму допиті, що викорчували старі дерева, зачистили територію, оскільки протягом восьми років там уже ніхто не проживав, вирили траншею під водопостачання та провели воду в будинок, вирили траншею під каналізацію, вирили яму для септику 1,5м.х1,5м. та 2.10 м. глибини. З горища винесли сміття та спалили, окрім цього відремонтували дах, оскільки він протікав та розібрали димар, оскільки він розсунувся та перебував в аварійному стані. Усі ці роботи ми проводили - за згодою [PERSON] , окрім цього вона постійно приїжджала до нас та перевіряла. Будь-яких інших неправомірних дій не вчиняли. Тому покликання сторони відповідача, що сторони не уклали основний договір, з вини позивача, а тому він втратив право вимагати повернення коштів, є безпідставними, оскільки сума грошових коштів, що за своєю правовою природою є авансом, підлягає поверненню особі, яка їх сплатила, незалежно від того, з вини якої сторони не відбулося укладення договору. Різниця між авансом та завдатком визначається моментом укладення договору купівлі-продажу, до моменту укладення договору купівлі-продажу - аванс і після - завдаток. Відтак доводи викладені у відзиві не можуть слугувати підставою для відмови у задоволенні позовних вимог. \~ \~ \~ \~31\~жовтня 2023\~року ухвалою\~суду закрито\~підготовче провадження\~по цивільній\~справі за\~позовною заявою\~ [PERSON] в\~інтересах якого\~діє адвокат\~Шевчук Валентин\~Олексійович \~до \~ [PERSON] \~про стягнення\~грошових коштів та призначити справу до судового розгляду. \~ \~ \~ \~Сторони відмовилися від клопотань про допит свідків, та відмова прийнята судом. \~ \~ \~ \~Позивач у судовому засіданні та його представник позов підтримали, просили його задовольнити з підстав наведених у ньому. \~ \~ \~ \~Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечив, з підстав наведених у відзиві на позов. \~ \~ \~ \~Суд, заслухавши позивача, представника позивача, представника відповідача, розглянувши матеріали справи, дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності, прийшов до наступного висновку. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що згідно розписки від 08.08.2022, написаної відповідачем [PERSON] , остання отримала 93150 гривень від [PERSON] в якості завдатку за майбутню купівлю-продаж житлового будинку у [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~З приводу невиконання зобов`язання відповідачем, [PERSON] звернувся до ВП №2 (м.Бучач) Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області за фактом вчинення [PERSON] злочину, передбаченого ч.1 ст.190 КК України. \~ \~ \~ \~Постановою старшого дізнавача СД ОДР ВП №2 (м.Бучач) ГУНП в Тернопільській області від 10.10.2022 кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 12022216130000154 від 10.09.2022, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.190 КК України закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення. \~ \~ \~ \~ Відповідно до ч. 1 ст.626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. \~ \~ \~ \~Частина 1 ст.628 ЦК України передбачає, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.657 ЦК України договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі. \~ \~ \~ \~Тобто купівля-продаж нерухомого майна передбачає укладення договору в письмовій формі. \~ \~ \~ \~Положеннями ч. 1 ст.526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. \~ \~ \~ \~Згідно із ч. 1 ст.546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності. \~ \~ \~ \~Так, відповідно до ст.570ЦК України завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання. \~ \~ \~ \~Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом. \~ \~ \~ \~Як установлено судом та не оспорюється сторонами, на момент звернення до суду з цим позовом та на час розгляду справи, договір купівлі-продажу нерухомого майна (будинку) між сторонами не укладено, вони лише домовилися укласти такий договір у майбутньому. Жодних попередніх договорів з приводу купівлі-продажу нерухомого майна сторони також не укладали. \~ \~ \~ \~Згідно з вимогами чинного законодавства, внесення завдатку, як способу забезпечення виконання зобов`язання, може мати місце лише у випадку наявності зобов`язання, тобто укладеного між сторонами договору, яким визначено предмет та істотні умови. \~ \~ \~ \~Отже, у разі коли сторони лише домовилися укласти договір, але відповідно його не оформили, сплачені в рахунок виконання договору платежі визнаються авансом і мають бути повернуті в тому розмірі, в якому вони надавалися. Внесення завдатку як способу виконання зобов`язання може мати місце лише у випадку, якщо таке зобов`язання випливає із договору, укладеного сторонами. \~ \~ \~ \~За таких обставин, суд дійшов висновку, що оскільки договір купівлі-продажу між сторонами не укладено, то підстави вважати передані кошти завдатком відсутні й відповідно в такому випадку такі кошти в розумінні положень ст.570 ЦК України є авансом. \~ \~ \~ \~При цьому, зважаючи на встановлені судом обставини та характер спірних правовідносин, зокрема те, що природа отриманих відповідачем коштів визначена законом, їх визначення відповідачем як завдатку правового значення не має і не може тягти за собою наслідків, передбачених ст. 571 ЦК України. \~ \~ \~ \~Внесення завдатку як способу забезпечення виконання зобов`язання може мати місце лише в разі наявності зобов`язання. Якщо договору, який би за своєю формою та змістом відповідав вимогам закону, між сторонами укладено не було, а сторони лише домовились укласти такий договір в майбутньому, передана грошова сума є авансом, який підлягає поверненню. Поверненню підлягає й аванс, отриманий за попереднім договором. \~ \~ \~ \~Таким чином, правила ст.570 ЦК України про завдаток поширюються на випадки, коли договір було укладено, але одна зі сторін ухиляється від його виконання (постанова Судової палати у цивільних справах Верховного Суду України від 25 вересня 2013 р. у справі № 6-82цс13). \~ \~ \~ \~Крім того, як зазначив Верховний Суд у постанові від 23.07.2018 у справі №461/5297/16-ц, правила ст.570 ЦК України поширюються на випадки, коли договір було укладено, але одна із сторін ухиляється від його виконання. Внесення завдатку як способу виконання зобов`язання може мати місце лише в разі наявності зобов`язання, яке повинно було виникати на підставі договору купівлі-продажу. \~ \~ \~ \~У постанові від 04.08.2021 в справі № 640/17086/18 Верховний Суд висловив позицію, відповідно до якої ознакою завдатку є те, що він слугує доказом укладення договору, на забезпечення якого його видано, одночасно є способом платежу та способом забезпечення виконання зобов`язання. Аванс не має забезпечувальної функції, якщо основний договір не укладено з ініціативи будь-якої зі сторін, то аванс повертається власникові. \~ \~ \~ \~Аванс підлягає поверненню особі, яка його сплатила, у випадку невиконання зобов`язання, за яким передавався аванс, незалежно від того, з чиєї вини це відбулося (постанова ВС від 21.02.2018 у справі № 910/12382/17). \~ \~ \~ \~Статтею 2 ЦПК України встановлено, що з авданням цивільного судочинства є, зокрема, справедливий розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. \~ \~ \~ \~Згідно із ч. 1 ст. 5 ЦПК України, з дійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. \~ \~ \~ \~Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України). \~ \~ \~ \~За положеннями ст.12,81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. \~ \~ \~ \~Згідно із ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин(фактів), що обґрунтовують вимоги і запереченняучасників справи,та іншихобставин,які маютьзначення длявирішення справи.\~\~ \~ \~ \~ \~Статтею 77 ЦПК України встановлено, що н алежними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. \~ \~ \~ \~За правилами ст. 89 ЦПК України с уд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. \~ \~ \~ \~Оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у сукупності, суд вважає позов доведеним, обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню. \~ \~ \~ \~Суд, враховуючи положення ч.1 ст.141 ЦПК України, вважає за необхідне стягнути із відповідача [PERSON] на користь позивача [PERSON] судові витрати за сплату судового збору у розмірі 1073,60 грн. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного,

Outcome: approved