Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-19 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом про стягнення з відповідача 22\~673,28\~грн. заборгованості за кредитним договором, судових витрат пов`язаних із розглядом справи, а також витрат пов`язаних з наданням правничої допомоги. Ухвалою суду\~від 18 жовтня 2023 року відкрито спрощене позовне провадження\~у цивільній\~справі за\~позовною заявою ТОВ «ПРОФІТ ФАЙНЕНС» до [PERSON] про стягнення коштів. Представник позивача надав до суду заяву, якою просить судове засідання проводити без його участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, не заперечив проти винесення заочного рішення по справі. Відповідач в судове засідання не з`явилась, про час і місце розгляду справи повідомлена рекомендованим листом, направленим за адресою реєстрації особи, проте жодних заяв чи клопотань на адресу суду не надходило. Згідно ст.280 ЦПК України, суд визнає причини неявки неповажними і вирішує справу\~\~розглядати за даної явки і наявних матеріалів у справі. Представник позивача згідно заяви не заперечує проти заочного розгляду справи та винесення заочного рішення. Суд ухвалив провести заочний розгляд справи. Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку про задоволення позовних вимог виходячи з наступного. Судом встановлено, що 24.01.2013 року Публічне акціонерне товариство «ДЕЛЬТА БАНК» надав у кредит [PERSON] в розмірі 10 000,00 грн. згідно заяви№001-10751-240113. У відповідності до умов п. 2.3. Частини 1 та п. 1.1. Частини 3 Кредитного договору клієнту надано кредитні кошти на 50 місяців, шляхом перерахування на поточний рахунок відповідача, що підтверджується меморіальним ордером від 25.01.2013 року. Статтею 1048 ЦК України передбачено, що позикодавець має право на одержання процентів від суми позики. Розмір та порядок одержання процентів встановлюється договором. Згідно п. 2.4. Частини 1 Кредитного договору, клієнт зобов`язується сплатити проценти в розмірі 9,99 % (дев`ять цілих\~дев`яносто дев`ять\~сотих відсотків) річних за користування кредитом. Згідно п. 2.5. Частини 2 Кредитного договору, клієнт зобов`язується сплатити комісію в розмірі 3,49 % в місяць за обслуговування кредитної заборгованості. Відповідно до п. 3.1. частини 3 Кредитного договору, клієнт погашає кредитну заборгованість не пізніше 24 числа кожного місяця, шляхом зарахування суми грошових коштів у сумі 595,00 грн. у відповідності до графіку платежів на відкритий рахунок відкритий згідно п. 2.7. частин 2 Кредитного договору. 02.06.2020 року між публічним акціонерним товариством «ДЕЛЬТА БАНК» та товариством з обмеженою відповідальністю «ПРОФІТ ФАЙНЕНС» був укладений Договір № 2253/К про відступлення прав вимог, з додатками до нього, відповідно до якого право вимоги до позичальника [PERSON] за Кредитним договором відступлено позивачу (а.с.16-19). Відповідно до п. 1. Договору про відступлення та на умовах, встановлених ст. 512-519 Цивільного кодексу України, банк відступає новому кредитору належні банку, а Новий кредитор набуває права вимоги банку до: позичальників фізичних осіб, зазначених у Додатку № 1 до цього Договору надалі за текстом - боржники, включаючи права вимоги до правонаступників боржників, спадкоємців боржників, за кредитними договорами (договорами про надання кредиту (овердрафту) тощо, з урахуванням усіх змін, доповнень і додатків до них, згідно реєстру у Додатку № 1 до цього Договору, надалі а текстом - «Основні договори», надалі за текстом - право вимоги новий кредитор сплачує банку за право вимоги грошові кошти у сумі та порядку, визначених цим Договором. Станом на дату звернення до суду з цим позовом, розмір заборгованості відповідача за Кредитним договором становить 22 673,28 грн., в тому числі: основна сума заборгованості - 7 851,84 грн.; заборгованість за нарахованими процентами по кредиту - 2 754,02 грн.; заборгованість по комісіях - 11 517,00 грн.; сума 3% річних від основної суми заборгованості за період прострочення повернення кредиту - 407,50 грн.; сума 3% річних від суми процентів за період прострочення повернення відсотків - 142,92 грн. Згідно з частиною першою статті 1 ЦК України цивільні відносини засновані на засадах юридичної рівності, вольного волевиявлення та майнової самостійності їх учасників. Основні засади цивільного законодавства визначені у статті 3 ЦК України. Свобода договору є однією із загальних засад цивільного законодавства, що передбачено у пункті 3 частини першої статті 3 ЦК України. Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність, що передбачено у пункті 6 частини першої статті 3 ЦК України. Тобто дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки та характеризуватися чесністю, відкритістю та повагою до інтересів іншої сторони чи сторін договору. Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. У частинах першій, третій статті 509ЦК\~України вказано, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Права та інтереси кредитодавця в охоронних правовідносинах забезпечуються частиною другою статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання. Згідно з ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також трьох відсотків річних, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Нарахування трьох відсотків річних та індексу інфляції не є штрафними санкціями, а засобом захисту коштів кредитора від знецінення, оскільки передбачена законом, а не договором. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Частинами першою, другою статті 551 ЦК України визначено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Згідно із частиною першою статті 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Таким чином, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). При цьому, згідно з частиною шостою статті 81\~ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно ст. ст.134,142\~ЦПК України суд стягує на користь позивача сплачений судовий збір з відповідача в розмірі 2684,00 грн. Враховуючи викладене та

Outcome: approved