Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-12 00:00:00

Виконуючий обов'язки керівника Новгород-Сіверської окружної прокуратури Чернігівської області в інтересах держави в особі позивача, Новгород-Сіверської міської ради Чернігівської області звернувся до Семенівського районного суду Чернігівської області з позовною заявою до відповідачів: [PERSON] , [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної незаконним виловом риби, в якій виконуючий обов'язки керівника прокуратури просив: «1. Стягнути солідарно із [PERSON] , [INFO] , проживаючого за адресою: [ADDRESS] , та [PERSON] , [INFO] , проживаючого за адресою: [ADDRESS] на користь держави в особі Новгород-Сіверської міської ради Чернігівської області у солідарному порядку 491 725 грн. в рахунок відшкодування шкоди, заподіяної незаконним виловом риби (ГУК у Черніг.обл/тг м.Н-Сівер/24062100, Казначейство України UА158999980333199331000025709, призначення платежу - грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності). 2. Стягнути з Відповідачів 7375,88 грн. на користь Чернігівської обласної прокуратури (рахунок UА248201720343140001000006008, МФО 820172 Державна казначейська служба України м. Київ, одержувач - Чернігівська обласна прокуратура, код ЄДРПОУ 02910114), у рахунок повернення сплаченого судового збору при поданні позову. В обґрунтування своєї вимоги прокурором зазначено про те, що вивченням стану дотримання законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, встановлено, що 02 липня 2023 року о 05 годині 30 хвилин, перебуваючи на водоймі озера в районі села Кам`янська - Слобода Новгород-Сіверського району Чернігівської області [PERSON] та [PERSON] з гумового човна здійснювали лов риби забороненими знаряддями лову, а саме: простими сітками в кількості 7 штук, сітками порежевими в кількості 8 шт., при цьому зловили риби цінних видів: щука - 11 шт., лин - 64 шт., плітка - 26 шт., карась сріблястий - 134 шт., окунь - 11 шт., плоскирка - 23 шт., лящ - 17 шт. Своїми діями [PERSON] та [PERSON] порушили підпункт 1 п. 1 Розділу IV Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19 вересня 2022 року, за що передбачено відповідальність за ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та на останніх 02 липня 2023 року складено протоколи про адміністративне правопорушення № № 006535, 006536, а також зафіксовано вилученні об`єкти та знаряддя лову у відповідних описах, які додано до вказаних протоколів. Загальна сума шкоди заподіяної [PERSON] та [PERSON] становить: -211 854 грн. за незаконний вилов 134 шт. карася сріблястого, розмір стягнення за одну особину - 93 неоподатковуваних мінімуми доходів громадян, що становить 1581 грн. (134 шт. х 1581 грн.) = 211 854 грн.; -102 272 грн. за незаконний вилов 64 шт. лина, розмір стягнення за одну особину - 94 неоподатковуваних мінімуми доходів громадян, що становить 1598 грн. (64 шт. х 1598 грн.) = 102 272 грн.; -28 033 грн. за незаконний вилов 17 шт. ляща, розмір стягнення за одну особину - 97 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1649 грн. (17 шт. х 1649 грн.) = 28 033 грн.; -34 782 грн. за незаконний вилов 11 шт. окуня, розмір стягнення за одну особину - 186 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3162 грн. (11 шт. х 3162 грн.) = 34 782 грн.; -40 664 грн. за незаконний вилов 26 шт. окуня, розмір стягнення за одну особину - 92 неоподатковуваних мінімуми доходів громадян, що становить 1564 грн. (26 шт. х 1564 грн.) = 40 664 грн.; -35972 грн. за незаконний вилов 23 шт. плоскирки, розмір стягнення за одну особину - 92 неоподатковуваних мінімуми доходів громадян, що становить 1564 грн. (23 шт. х 1564 грн.) = 35 972 грн.; -38148 грн. за незаконний вилов 11 шт. щуки, розмір стягнення за одну особину - 204 неоподатковуваних мінімуми доходів громадян, що становить 3468 грн. (11 шт. х 3468 грн.) = 38 148 грн. Загальний розмір шкоди становить 491 725 грн. Розмір завданої шкоди також підтверджується висновком експерта від 18 серпня 2023 року № СЕ-19/125-23/8693-ФХЕД, складеним за результатом проведення судової інженерно-екологічної експертизи у кримінальному провадженні № 12023275410000178. Відповідачами шкода, заподіяна внаслідок незаконного добування водних біоресурсів у добровільному порядку, не сплачена. Факт вчинення [PERSON] та [PERSON] адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, підтверджено постановами Новгород-Сіверського районного суду Чернігівської області від 03 серпня 2023 року у справах № 739/1335/23 та № 739/1334/23, які набрали законної сили 28 серпня 2023 року. Згідно наведених постанов [PERSON] та [PERSON] визнано винними у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та накладено на кожного адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 30 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 510 гривень з конфіскацією знарядь лову та незаконно добутої риби. Крім того, згідно даних постанов [PERSON] та [PERSON] свою вину у вчинені адміністративного правопорушення визнали повністю у судовому засіданні. Враховуючи факт притягнення [PERSON] та [PERSON] до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП кримінальне провадження № 12023275410000178 від 02 липня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, закрито. Ухвалою судді від 12 грудня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження у даній справі та призначено підготовче судове засідання на 28 грудня 2023 року. Ухвалою суду від 28 грудня 2023 року у підготовчому судовому засіданні за клопотанням виконуючого обов'язки керівника Новгород-Сіверської окружної прокуратури Чернігівської області Сидоренка Сергія Олександровича первісного відповідача - [PERSON] замінено на належного відповідача - [PERSON] . Прокурор Червонюк Вячеслав Михайлович у підготовче судове засідання не з`явився, належним чином був повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, подав до суду письмову заяву, згідно даних якої просив розглянути справу в письмовому провадженні, позовні вимоги просить задовольнити повністю. Відповідач [PERSON] у підготовче судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, подав до суду письмову заяву, згідно даних якої просив розглянути справу протягом всіх судових засідань без його участі, позовні вимоги визнає повністю, наслідки визнання позову роз`яснені та зрозумілі. Відповідач [PERSON] у підготовче судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, подав до суду письмову заяву, згідно даних якої просив розглянути справу протягом всіх судових засідань без його участі, позовні вимоги визнає повністю, наслідки визнання позову роз`яснені та зрозумілі. Представник третьої особи на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Чернігівській області, начальник Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Чернігівській області Каленюк Микола Михайлович у підготовче судове засідання не з`явився, належним чином був повідомлений про дату, час і місце засідання, до суду подав письмову заяву, згідно даних якої просив розглянути справу у судовому засіданні без представника Управління, позовні вимоги підтримує у повному обсязі. Суд, вивчивши матеріали цивільної справи, вважає за необхідне задовольнити позов за наведених у ньому обставин, які суд вважає доведеними, через те, що вони у повному обсязі підтверджуються даними зазначених вище документів, які були досліджені судом у судовому засіданні. Судом встановлено, що 02 липня 2023 року о 05 годині 30 хвилин, перебуваючи на водоймі озера в районі села Кам`янська-Слобода Новгород-Сіверського району Чернігівської області [PERSON] та [PERSON] з гумового човна здійснювали лов риби забороненими знаряддями лову, а саме: простими сітками в кількості 7 штук, сітками порежевими в кількості 8 шт., при цьому зловили риби цінних видів: щука - 11 шт., лин - 64 шт., плітка - 26 шт., карась сріблястий - 134 шт., окунь - 11 шт., плоскирка - 23 шт., лящ - 17 шт. Своїми діями [PERSON] та [PERSON] порушили підпункт 1 пункту 1 Розділу IV Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19 вересня 2022 року, за що передбачено відповідальність за ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та на останніх 02 липня 2023 року було складено протоколи про адміністративне правопорушення № № 006535, 006536, а також зафіксовано вилученні об`єкти та знаряддя лову у відповідних описах, які додано до вказаних протоколів. У відповідності до п. 1 Положення про Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Чернігівській області, затвердженого наказом Держрибагенства від 15.07.2016 № 229 (у редакції наказу від 27.11.2019 № 504, зі змінами) (далі - Положення) Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Чернігівській області (далі -Чернігівський рибоохоронний патруль) є територіальним органом Державного агентства меліорації та рибного господарства України, діє у складі Держрибагентства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується. Посадові особи Чернігівського рибоохоронного патруля здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження: здійснювати державний нагляд (контроль) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та/або методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів (підпункти 8.1., 8.11., 8.12. п. 8 Положення. Уповноваженим органом - Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у Чернігівській області у відповідності до Постанови КМ України «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» від 21.11.2011 № 1209, проведено розрахунок розміру збитків, заподіяних [PERSON] та [PERSON] незаконним виловом риби. Загальна сума шкоди заподіяної [PERSON] та [PERSON] становить: -211 854 грн. за незаконний вилов 134 шт. карася сріблястого, розмір стягнення за одну особину - 93 неоподатковуваних мінімуми доходів громадян, що становить 1581 грн. (134 шт. х 1581 грн.) = 211 854 грн.; -102 272 грн. за незаконний вилов 64 шт. лина, розмір стягнення за одну особину - 94 неоподатковуваних мінімуми доходів громадян, що становить 1598 грн. (64 шт. х 1598 грн.) = 102 272 грн.; -28 033 грн. за незаконний вилов 17 шт. ляща, розмір стягнення за одну особину - 97 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1649 грн. (17 шт. х 1649 грн.) = 28 033 грн.; -34 782 грн. за незаконний вилов 11 шт. окуня, розмір стягнення за одну особину - 186 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3162 грн. (11 шт. х 3162 грн.) = 34 782 грн.; -40 664 грн. за незаконний вилов 26 шт. окуня, розмір стягнення за одну особину - 92 неоподатковуваних мінімуми доходів громадян, що становить 1564 грн. (26 шт. х 1564 грн.) = 40 664 грн.; -35 972 грн. за незаконний вилов 23 шт. плоскирки, розмір стягнення за одну особину - 92 неоподатковуваних мінімуми доходів громадян, що становить 1564 грн. (23 шт. х 1564 грн.) = 35 972 грн.; -38 148 грн. за незаконний вилов 11 шт. щуки, розмір стягнення за одну особину - 204 неоподатковуваних мінімуми доходів громадян, що становить 3468 грн. (11 шт. х 3468 грн.) = 38 148 грн. Загальний розмір шкоди становить 491 725 грн. Розмір завданої шкоди також підтверджується висновком експерта від 18 серпня 2023 року № СЕ-19/125-23/8693-ФХЕД, складеним за результатом проведення судової інженерно-екологічної експертизи у кримінальному провадженні № 12023275410000178. Відповідачами шкода, заподіяна внаслідок незаконного добування водних біоресурсів у добровільному порядку, не сплачена. Факт вчинення [PERSON] та [PERSON] адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення, підтверджено постановами Новгород-Сіверського районного суду Чернігівської області від 03 серпня 2023 року у справах № 739/1335/23 та № 739/1334/23, які набрали законної сили 28 серпня 2023 року. Згідно наведених постанов [PERSON] та [PERSON] визнано винними у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладено на кожного адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 30 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 510 гривень з конфіскацією знарядь лову та незаконно добутої риби. Крім того, згідно даних постанов [PERSON] та [PERSON] свою вину у вчинені адміністративного правопорушення визнали повністю у судовому засіданні. Враховуючи факт притягнення [PERSON] та [PERSON] до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення кримінальне провадження № 12023275410000178 від 02 липня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 Кримінального кодексу України, закрито. Відповідно до ч. 4 ст. 82 Цивільного процесуального кодексу України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Згідно ч. 6 ст. 82 Цивільного процесуального кодексу України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Таким чином, обставини, вказані у постановах Новгород - Сіверського районного суду Чернігівської області від 03 серпня 2023 року у справах № 739/1334/23 та № 739/1335/23, які набрали законної сили, є встановленими та не підлягають доказуванню. Крім того, [PERSON] та [PERSON] правом оскарження вказаних постанов не скористалися, отже погодилися з ними. Відповідно до підпункту 1 пункту 1 Розділу IV Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19 вересня 2022 року, забороняється добування (вилов) такими знаряддями: сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями добування (вилову), за винятком раколовок конструкції «хапка», підсак та ручних драг, встановлених цими Правилами розмірів. У порушення вказаних вимог [PERSON] та [PERSON] проводили незаконний вилов риби забороненими для любительського та спортивного рибальства знаряддями лову - простими сітками та сітками порежевими. Частиною 2 статті 10 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди. Загальні підстави відповідальності за завдану шкоду внаслідок цивільного правопорушення визначені ст. 1166 Цивільного кодексу України, за змістом якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Необхідною підставою для настання цивільно-правової відповідальності за заподіяння шкоди є наявність складу правопорушення, що складається із протиправної поведінки (дії чи бездіяльності) особи; настання шкідливого результату такої поведінки (шкоди); причинного зв`язку між протиправною поведінкою і шкодою; вини особи, яка заподіяла шкоду. Відсутність хоча б одного з цих елементів складу правопорушення виключає відповідальність особи за завдану майнову шкоду. Статтею 40 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено, що якщо в результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Згідно ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» одним із джерел формування державного та місцевих фондів охорони навколишнього природного середовища, які утворюються у складі державного та відповідного місцевого бюджету, є частина грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності згідно з чинним законодавством. При складанні адміністративних матеріалів відносно [PERSON] та [PERSON] зібрано достатньо доказів, які свідчать про наявність протиправних дій вказаних осіб, що мало наслідком незаконний лов риби та потребує реагування, шляхом стягнення збитків. Наведене свідчить про наявність протиправної поведінки, вини Відповідачів, факту заподіяння шкоди тваринному світу та причинно - наслідкового зв`язку між завданою шкодою та їх діями. Шкода, завдана навколишньому природному середовищу, в сумі 491 725 гривень [PERSON] та [PERSON] в добровільному порядку не сплачена, тому вона підлягає стягненню в примусовому порядку із вказаних осіб у солідарному порядку. Грубе порушення правил рибальства відповідачами, порушує інтереси держави у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів, забезпечення екологічної безпеки життєдіяльності людини. Тому, в даному випадку наявний як держаний, так і суспільний інтерес. Охорона навколишнього природного середовища, раціональне використання природних ресурсів, забезпечення екологічної безпеки життєдіяльності людини - невід`ємна умова сталого економічного та соціального розвитку України. Відповідно до вимог ст. 16 Конституції України забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави. Згідно ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу від імені якого права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування. Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що природні ресурси України є власністю Українського народу. Відповідно до ст. 5 цього ж Закону державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Відповідно до Закону України «Про тваринний світ» тваринний світ є одним з компонентів навколишнього природного середовища, національним багатством України, джерелом духовного та естетичного збагачення і виховання людей, об`єктом наукових досліджень, а також важливою базою для одержання промислової і лікарської сировини, харчових продуктів та інших матеріальних цінностей. Об`єкти тваринного світу, риба в тому числі, знаходяться під охороною держави незалежно від права власності на них (ст. 5 Закону України «Про тваринний світ»). Основним завданням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, згідно ст. ст. 1, 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», є збереження природних ресурсів у тому числі тваринного світу. Відповідно до ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди з охорони навколишнього природного середовища. Фонд охорони навколишнього природного середовища є складовою частиною Державного чи місцевого бюджетів. Створюється з метою фінансування природоохоронних заходів та заходів, пов`язаних з раціональним використанням і збереженням природних ресурсів. Формування фондів охорони навколишнього природного середовища здійснюється за рахунок частини екологічного податку та грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності. Відповідно до ч. 1 ст. 57 Закону України «Про тваринний світ» державний контроль у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу здійснюється Кабінетом Міністрів України, місцевими державними адміністраціями, сільськими, селищними, міськими радами та їх виконавчими органами, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері мисливського господарства, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, органами виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища і мисливського господарства та полювання, іншими державними органами відповідно до закону. Статтею 15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що місцеві ради в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Права місцевого самоврядування захищаються в судовому порядку (ст. 145 Конституції України). Відповідно до ст. 19 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» до компетенції виконавчих органів сільських, селищних, міських рад у галузі охорони навколишнього природного середовища віднесено, зокрема, повноваження по організації розробки місцевих екологічних програм; формування і використання місцевих фондів охорони навколишнього природного середовища в складі місцевих бюджетів. Відповідно до підпункту 1 пункту «б» ч. 1 ст. 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до делегованих повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить, зокрема, здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворення лісів. Згідно ст. 172 Цивільного кодексу України територіальні громади набувають і здійснюють цивільні права та обов`язки через органи місцевого самоврядування у межах їхньої компетенції, встановленої законом. Таким чином, законодавство наділяє органи місцевого самоврядування правами та обов`язками учасника правовідносин, які виникають, зокрема, при стягненні шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу. При стягненні шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, слід врахувати приписи ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та вимоги п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України, які визначають, що джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, а до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Таким чином, позовні вимоги підлягають повному задоволенню. Частиною першою статті 141 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно частини першої статті 142 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Решта судових витрат зі сплати судового збору підлягає стягненню з відповідачів в рівних долях.

Outcome: approved