Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-20 00:00:00

1.Стислий виклад позиції позивача за первісним позовом. 1.1 В обґрунтування позову [PERSON] посилалася на те, що [INFO] помер її двоюрідний племінник - [PERSON] . Для реалізації її спадкових прав виникла необхідність у встановленні факту породинних відносин із спадкодавцем [PERSON] , померлим [INFO] . ЇЇ дівоче прізвище - [PERSON] , [INFO] вона зареєструвала шлюб з [PERSON] , після реєстрації шлюбу їй присвоєне прізвище [PERSON] . У відповідності до свідоцтва про народження, її батьком є [PERSON] , який помер [INFO] . Її батько [PERSON] , [INFO]. є рідним братом [PERSON] , [INFO]. У свідоцтвах про народження [PERSON] і [PERSON] , батьками зазначені: батько - [PERSON] , мати - [PERSON] . 18 грудня 1939 року її тітка [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] , після чого їй було присвоєне прізвище [PERSON] , у той же час, згідно Актового запису № 1971 від 18 грудня 1939 року прізвище тітки помилково зазначене як [PERSON] . [PERSON] і [PERSON] є батьками [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Від шлюбу [PERSON] і [PERSON] народився син - [PERSON] , [INFO] . Враховуючи наведене, [PERSON] посилалася на те, що [PERSON] , який помер [INFO] є її двоюрідним племінником, тобто - вони є родичами п`ятого ступеню споріднення (від кількості народжень). У відповідності до ч. 1 ст. 1265 ЦК України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця, народження самого спадкодавця не входить до цього числа. Таким чином, вона є спадкоємцем [PERSON] , померлого [INFO] четвертого ступеню споріднення. [PERSON] зазначила у позові, що враховуючи помилку, яка допущена при написанні прізвища [PERSON] в актовому записі № 1971 від 18 грудня 1939 року, де під час реєстрації шлюбу її прізвище зазначене як [PERSON] , неможливо у позасудовому порядку виправити зазначену описку, для реалізації її прав як спадкоємця, виникла необхідність для звернення до суду з вимогами про встановлення факту родинних відносин. Крім того, у позовній заяві [PERSON] зазначає свою позицію стосовно родинних зв`язків [PERSON] і спадкодавця [PERSON] , померлого [INFO] , Так, [PERSON] є сином [PERSON] , [INFO] . У свою чергу, [PERSON] був рідним братом [PERSON] , які мали спільного батька [PERSON] . [PERSON] є матір`ю [PERSON] . Таким чином, [PERSON] та [PERSON] , який помер [INFO] , виходячи з тлумачень положень ст. 1265 ЦК України, є спадкоємцями п`ятого ступеню споріднення. 1.2 Стосовно вимог про поновлення строку на прийняття спадщини, позивач [PERSON] зазначає, що зі спадкодавцем [PERSON] вони були у добрих відносинах, спілкувалися, зустрічалися, коли вона приїздила до м. Новомосковська у поминальні дні. У зв`язку з тим, що [PERSON] часто міняв номери телефону, деякий час, приблизно з червня 2018 року, вони не спілкувалися. У серпні 2019 року до неї звернувся [PERSON] з проханням надати йому документи, які підтверджують його родинні зв`язки з [PERSON] , та їй стало відомо про смерть останнього. Крім того, їй стало відомо, що спадковим майном [PERSON] намагається заволодіти стороння особа - [PERSON] , який навмисно вчиняв дії щоб скрити факт смерті [PERSON] , звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після його смерті та не повідомив нотаріуса про наявних спадкоємців. 02 серпня 2019 року вона звернулася до державного нотаріуса Новомосковської державної нотаріальної контори з питанням про прийняття спадщини, як спадкоємець п`ятої черги за законом, але їй було відмовлено, оскільки у неї не було документів, які підтверджують родинні зв`язки зі спадкодавцем, що потягло за собою пропуск нею шестимісячного строку, визначеного для прийняття спадщини. При цьому, вона вважає, що нотаріус допустив порушення чинного законодавства, оскільки повинен був прийняти її заяву та видати постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Не розуміючи значення цієї процесуальної дії, вона розпочала звертатися до архівів, органів БТІ, інших органів з питання відновлення документів на підтвердження факту родинних відносин зі спадкодавцем. Після звернення за юридичною допомогою, 19 вересня 2019 року вона звернулася до суду з позовом про захист свого права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини. 1.3 Стосовно обсягу спадкового майна, повідомляє, що згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 12.11.2019, [PERSON] , у відповідності до Свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 20.01.2007 р. Новомосковською державною нотаріальною конторою, реєстровий номер № 2-194, був власником житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] помер [INFO] . Єдиним спадкоємцем [PERSON] був його син - [PERSON] , який на день смерті батька мешкав разом з ним, крім того, у визначений законодавством строк звернувся до Новомосковської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті, 19.08.2015 року нотаріусом заведено відповідну спадкову справу. У той же час, [PERSON] за життя, не оформив та не отримав свідоцтво про право на спадщину після батька, [PERSON] , померлого [INFO] . 1.4 У зв`язку з наведеним, у позовній заяві [PERSON] , посилаючись на приписи ст. 315 ЦПК України, ст.ст. 1218, 1220, 1222, 1261, 1265, 1268, 1269, 1270, 1272, 1296, 1297 ЦК України, просила суд: -встановити факт, який має юридичне значення, факт родинних відносин, а саме, що [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] є онуком [PERSON] , померлої [INFO] , та двоюрідним племінником [PERSON] , [INFO] ; -визнати поважною причину пропуску [PERSON] строку для прийняття спадщини після [PERSON] , померлого [INFO] ; -визначити їй, [PERSON] додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини після [PERSON] , померлого [INFO] . 2.Стислий виклад позиції відповідача (позивача за зустрічним позовом). 2.1 На обґрунтування зустрічного позову відповідач [PERSON] посилалася на те, що [INFO] помер її батько - [PERSON] У визначений законодавством строк вона звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після батька. [PERSON] був двоюрідним дідом [PERSON] , який помер [INFO] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне йому майно, а саме - житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] та земельну ділянку, кадастровий номер № 1211900000:03:011:0151, яка розташована за зазначеною адресою. [PERSON] у визначений законодавством строк звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після [PERSON] , померлого [INFO] , але у видачі свідоцтва про право на спадщину йому було відмовлено у зв`язку з ненаданням документів, які підтверджують родинний зв`язок зі спадкодавцем. В той же час, [PERSON] не встиг оформити свої спадкові права у зв`язку зі смертю. Так, батьком [PERSON] був [PERSON] Дідом та бабою [PERSON] були [PERSON] та [PERSON] . Прабабкою [PERSON] по бабиній лінії була [PERSON] , яка померла наприкінці 60-х - на початку 70-х років ХХ сторіччя. Рідним братом [PERSON] був батько [PERSON] - [PERSON] , який помер у [INFO]. З метою встановлення факту родинних відносин, [PERSON] з заявою про встановлення факту родинних відносин, заява залишена без розгляду (справа № 183/345/20). Під час розгляду справи № 183/345/20 була витребувана: -інформація з державного архіву Кіровоградської області та встановлено, що матір`ю [PERSON] була рідна сестра батька [PERSON] - [PERSON] , яка була заміжня з (російською) «крестьянином деревні Малой Березовки [PERSON] »; Зазначена інформація надана з Метричної книги реєстрації актів про народження [INFO] за 2017 рік 2.2 Згідно матеріалів спадкової справи, у визначений законодавством строк з заявами про прийняття спадщини після [PERSON] , померлого [INFO] до нотаріальної контори звернулися: -07.02.2019 - [PERSON] , якому в наступному нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом через недоведеність родинних відносин зі спадкодавцем; -14.02.2019 - [PERSON] , якому в наступному нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом через недоведеність родинних відносин зі спадкодавцем; -29.01.2020 - [PERSON] , яка направила заяву поштою та нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом через пропуск звернення з заявою про прийняття спадщини. 2.3 Стосовно відповідача [PERSON] , останній взагалі не має жодних родинних відносин зі спадкодавцем [PERSON] та намагався вступити у спадщину як особа, яка буцімто проживала зі спадкодавцем однією сім`ю, звертався до суду з відповідною заявою (справа № 183/1041/19 - залишено без розгляду; справа № 183/4592/19 - повернуто позивачу без розгляду). 2.4 Стосовно відповідача [PERSON] , то вона достеменно знала про смерть двоюрідного племінника [PERSON] , особисто [PERSON] повідомив її про цей факт, намагався заручитися її підтримкою під час виселення [PERSON] зі спадкового будинку, але [PERSON] повідомила, що у неї немає часу та коштів займатися такою кропіткою справою, але, готова допомогти, як свідок, а сама спадщина її не цікавить, зазначені обставини можуть підтвердити свідки. Але, як тільки ситуація з будинком вирішилася на користь [PERSON] , [PERSON] ініціювала справу стосовно спадщини, у той же час, з позовом до суду [PERSON] звернулася 22.08.2019 року, а до нотаріуса звернулася тільки 29.01.2020 року. [PERSON] зазначила, що у задоволенні позову [PERSON] в частині вимог про визначення додаткового строку для подання нею заяви належить відмовити, оскільки остання не надала доказів наявності поважних причин, які перешкоджали їй звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. 2.5 У зв`язку з наведеним, у зустрічному позові відповідач [PERSON] просила суд: -встановити факт, який має юридичне значення, факт родинних відносин, а саме, що [PERSON] був двоюрідним дідом [PERSON] , який помер [INFO] ; -визнати за нею, [PERSON] право власності в порядку спадкування за законом на житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] ; -визнати за нею, [PERSON] право власності в порядку спадкування за законом на земельну ділянку, кадастровий номер № 1211900000:03:011:0151, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . 3. Рух справи та процесуальні дії у справі. 22 серпня 2019 року [PERSON] звернулася до суду з позовом про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом. Ухвалою суду від 23 серпня 2019 року позовну заяву залишено без руху, позивачу встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви. 19 вересня 2019 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до Новомосковської міської ради, третя особа - Новомосковська міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом. Ухвалою суду від 20 вересня 2019 року відкрите провадження у справі, розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 26 листопада 2019 року задоволене клопотання представника позивача про витребування письмових доказів, зобов`язано Новомосковську державну нотаріальну контору надати на адресу суду належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . 20.03.2020 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , третя особа - Новомосковська міська рада, Новомосковська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин, визначення додаткового строку для прийняття спадщини. (а.с. 87, т.1). 10.03.2020 року [PERSON] звернувся до суду з зустрічним позовом до [PERSON] , [PERSON] , Новомосковської міської ради Дніпропетровської області про встановлення факту родинних відносин, визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом. (а.с.134, т.1). Ухвалою суду від 25 травня 2020 року зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , Новомосковської міської ради Дніпропетровської області про встановлення факту родинних відносин, визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом прийнято до спільного розгляду з первісним позовом [PERSON] до [PERSON] , треті особи - Новомосковська міська рада Дніпропетровської області, Новомосковська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин, визначення додаткового строку для прийняття спадщини, справи об`єднані в одне провадження. Ухвалою суду від 11 вересня 2020 року задоволене клопотання представника відповідача [PERSON] про витребування письмових доказів, зобов`язано Новомосковську державну нотаріальну контору надати на адресу суду належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Ухвалою суду від 20 жовтня 2020 року закрите підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду по суті. Ухвалою суду від 25 травня 2021 року провадження у справі зупинене до залучення до участі у справі правонаступника відповідача [PERSON] , померлого [INFO] . Ухвалою суду від 29 вересня 2021 року поновлено провадження у справі. Ухвалою суду від 25 жовтня 2021 року зобов`язано приватного нотаріуса Новомосковського районного нотаріального округу Рублевського Валерія Костянтиновича надати на адресу суду належним чином посвідчену копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , а Новомосковську державну нотаріальну контору зобов`язано надати на адресу суду належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Ухвалою суду від 08 лютого 2022 року до участі у справі у якості правонаступника відповідача [PERSON] , померлого [INFO] залучено [PERSON] . 13 травня 2022 року [PERSON] звернулася до суду з уточненням до зустрічного позову до Новомосковської міської ради, [PERSON] , [PERSON] про встановлення факту родинних відносин, визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом. (а.с. 72 т.2). Ухвалою суду від 31 березня 2023 року повернуто позов [PERSON] , у якій змінено предмет позову, а саме - позов до [PERSON] , треті особи - Новомосковська міська рада Дніпропетровської області, Новомосковська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин, визначення додаткового строку для прийняття спадщини, визнання права власності в порядку спадкування за законом. Таким чином, судом розглядалися позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] , треті особи - Новомосковська міська рада Дніпропетровської області, Новомосковська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин, визначення додаткового строку для прийняття спадщини та за зустрічними вимогами [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , Новомосковської міської ради Дніпропетровської області про встановлення факту родинних відносин, визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом. 4.Судовий розгляд Позивач [PERSON] в судовому засіданні позов підтримала у повному обсязі, посилалася на підстави звернення до суду, викладені у заяві, просила позов задовольнити, зазначила, що їй не було відомо про смерть [PERSON] , у зв`язку з чим, нею пропущено строк звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Зустрічні позовні вимоги не визнала, вважає, що вона набула право на спадкування. Представник позивача, адвокат Просяник Н.П. в судовому засіданні підтримала вимоги позивача [PERSON] , посилалася на підстави звернення до суду, викладені у заяві, просила задовольнити позов, зустрічні позовні вимоги не визнала, посилаючись на те, що [PERSON] , а після його смерті і [PERSON] не довели факт родинних відносин зі спадкодавцем. Крім того, ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця, народження самого спадкодавця не входить до цього числа, у зв`язку з чим, [PERSON] є родичем спадкодавця [PERSON] , померлого [INFO] четвертого ступеню споріднення, а [PERSON] є родичем спадкодавця п`ятого ступеню споріднення Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги [PERSON] визнала частково, не заперечувала проти задоволення вимог у частині вимог про встановлення факту родинних відносин, позовні вимоги в частині визначення додаткового строку для прийняття спадщини не визнала, зустрічний позов підтримала у повному обсязі, просила задовольнити її вимоги. Крім того, будучи допитаною у якості свідка показала, що [PERSON] вона знала, оскільки приїздила до нього в будинок у м. Новомосковськ разом із своїм батьком [PERSON] . Також і сам [PERSON] приїздив до [PERSON] в с. Євецько-Миколаївку Новомосковського району Дніпропетровської області. [PERSON] приходиться їй двоюрідною тіткою, бачила її у 2012 році у спільних родичів, а у 2018 році спілкувалася з нею на поминальному обіді на 9 днів смерті [PERSON] . Від батька їй відомо, що [PERSON] помер [INFO] , а поховання відбулося 15.08.2018 року, похованням займався та [PERSON] . Її батькові [PERSON] повідомив про смерть [PERSON] саме 15.08.2018 року після поховання, а [PERSON] у цей же день особисто по телефону повідомив про це [PERSON] . Зі слів батька, він телефонував [PERSON] також з приводу її наміру приймати спадщину, але, остання повідомила що не бажає цього робити. ЇЇ батько ініціював проведення поминального обіду на 9 днів з дня смерті, але сам не був присутній за станом здоров`я. 21.08.2018 р. був поминальний обід, під час якого була присутня [PERSON] , вона особисто спілкувалася з [PERSON] стосовно прийняття спадщини, остання відповіла, що це дуже складно, але фактично, відповідь не надала. Крім того, вона під час поминального обіду зателефонувала з приводу ключів та документів [PERSON] , після чого передала слухавку [PERSON] , яка з ним також спілкувалася. Представник відповідача [PERSON] - адвокат Донець С.О. в судовому засіданні позовні вимоги [PERSON] визнав частково, зазначив, що не заперечує проти задоволення вимог в частині встановлення факту родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] , який помер [INFO] , у той же час, позов [PERSON] в частині визначення додаткового строку для прийняття спадщини не визнав, просив суд відмовити у задоволенні зазначених вимог, посилаючись на те, що [PERSON] пропустила строк для прийняття спадщини та не надала суду належних та допустимих доказів наявності поважних причин, які перешкоджали їй звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Третя особа за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом [PERSON] в судовому засіданні позов не визнав, зазначив, що він і [PERSON] давно дружили. [PERSON] знає як дочку [PERSON] , останній приїздив до [PERSON] як родич, ступень їх родинних зв`язків йому не відома. [PERSON] помер у серпні 2018 році, про його смерть стало відомо від лікаря, причиною смерті був підвищений тиск та хвороба підшлункової залози. Він повідомив [PERSON] , про смерть [PERSON] , особисто займався похованням останнього. Наприкінці серпня 2018 року йому зателефонував [PERSON] з приводу документів померлого, оскільки у нього були ключі від будинку померлого. Також [PERSON] під час розмови передав слухавку [PERSON] , вона сказала, що приходиться тіткою [PERSON] , саме з її телефону дзвонив [PERSON] . В наступному, [PERSON] неодноразово йому телефонувала, номери її телефону [NUMBER] та [NUMBER] , але до засідання суду її жодного разу не бачив. Не заперечує того, що він звертався до суду з питанням отримання спадщини, вважав, що має право на спадкування оскільки поніс витрати на поховання, зараз він не має жодних вимог стосовно спадкового майна. Також, [PERSON] звертався до поліції з заявою про те, що буцімто він отруїв [PERSON] . Може також пояснити, що [PERSON] та [PERSON] не були присутні під час поминальних обідів на 9 та 40 днів з дня смерті [PERSON] . Представник третьої особи за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом - - Новомосковська міської ради Дніпропетровської області в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про місце, дату і час розгляду справи. Новомосковська державна нотаріальна контора, як третя особа, у своїй заяви просила розглядати справу за відсутністю представника нотаріальної контори. Свідок [PERSON] в судовому засідання показав, що позивач [PERSON] є його двоюрідною сестрою, оскільки його мати та батько [PERSON] є рідними сестрою і братом. [PERSON] був його племінником, відповідача [PERSON] він не знає. Крім того, може повідомити, що [PERSON] є рідною сестрою його матері [PERSON] . Про смерть [PERSON] йому стало відомо від [PERSON] у 2019 році (дату і місяць він не пам`ятає). Під час розмови [PERSON] повідомляла, що якийсь чоловік претендує на спадщину, у той же час, він повідомив, що не претендує на спадщину. Свідок [PERSON] в судовому засідання показав, що відповідач [PERSON] є його троюрідною сестрою, також він є двоюрідним племінником [PERSON] , з позивачем [PERSON] він не знайомий. 5.Фактичні обставини, встановлені судом. 5.1 Судом встановлено, що [PERSON] народилася [INFO] у м. Дніпропетровську, актовий запис про народження № 1134 від 23.06.1956 складений Октябрьським районним бюро РАЦС м. Дніпропетровська, що підтверджується свідоцтвом про народження. У відповідності до свідоцтва про народження [PERSON] , її батьками зазначені: батько [PERSON] , мати - [PERSON] . 30 квітня 1999 року Відділом державної реєстрації актів громадянського стану виконкому Бабушкінської районної ради м. Дніпропетровська зареєстровано шлюб між [PERSON] і [PERSON] , актовий запис № 230, після реєстрації шлюбу [PERSON] присвоєне прізвище [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про шлюб. Встановлено, що батько позивача [PERSON] народився [INFO] у с. Березовка, Олександрійського району Кіровоградської області, актовий запис № 111 від 09.04.1922 проведений у районному відділі ЗАГС м. Олександрія Кіровоградської області, що підтверджується свідоцтвом про народження. У відповідності до свідоцтва про народження, батьками [PERSON] є: батько - [PERSON] , мати - [PERSON] . Згідно архівного витягу Державного архіву Кіровоградської області від 08.10.2019 надана виписка із метричної книги реєстрації актів про народження [INFO] за 1917 рік, відповідно до якого у [PERSON] (так у документі) і законної його дружини [PERSON] (так у документі) [INFO] народилася дитина [PERSON] (так у документі). 18 грудня 1939 року відділом реєстрації актів цивільного стану Красногвардійського міського бюро ЗАГС зареєстровано шлюб між [PERSON] і [PERSON] , актовий запис № 1971, після реєстрації шлюбу [PERSON] присвоєне прізвище [PERSON] , що підтверджується копією актового запису про шлюб. Встановлено, що [PERSON] і [PERSON] є батьками [PERSON] , [INFO] , що підтверджується записом акта про народження № 60 від 05.04.1954 р. Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України, [PERSON] народився [INFO] у м. Новомосковськ, Дніпропетровської області, актовий запис про народження № 103, складений 09.02.1973 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Новомосковську Новомосковського міськрайонного управління юстиції Дніпропетровської області. Згідно зазначеного витягу, батьками [PERSON] є: батько - [PERSON] , мати - [PERSON] 5.2 Встановлено, що [PERSON] народилася [INFO] , її батьком згідно до свідоцтва про народження є [PERSON] . 21 липня 1995 року відділом ЗАГС м. Норильська зареєстровано шлюб між [PERSON] і [PERSON] , актовий запис № 765, після реєстрації шлюбу [PERSON] присвоєне прізвище [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу. Встановлено, що [PERSON] народився [INFO] , місце народження - ст. Пологи Запорізької області, що підтверджується посвідкою про народження № [NUMBER] , Згідно наведеної вище посвідки, батьками [PERSON] є: батько - [PERSON] , мати -[PERSON] .. Як зазначав у позові [PERSON] (правонаступником якого є [PERSON] ), його батько [PERSON] буврідним братом [PERSON] Згідно відповіді Державного архіву Кіровоградської області від 24.09.2020, метричні книги реєстрації актів про народження у с. Серебряне до архіву на зберігання не надходили, тому, надати архівний витяг про народження [PERSON] у 1888-1895 роках немає можливості, місцезнаходження документів архіву не відомо. Згідно Архівного витягу Державного архіву Кіровоградської області від 24.09.2020, із метричної книги реєстрації актів про шлюбу у Косівка Олександрійського повіту Херсонської губернії (нині - Олександрійський район Кіровоградської області) за 1915 рік, 01.04.1915 був зареєстрований шлюб між: жених - дер. Малой Березовки крестьянин [PERSON] , православний, первым браком, невеста - дер. Серебряной Б (далі пошкоджено) крестьянка [PERSON] , православная, первым браком). Наступні родинні зв`язки [PERSON] судом встановлені вище, у п. 5.1 рішення. 5.3Судом встановлено, що [PERSON] помер [INFO] , актовий запис про смерть № 739, складений 15.08.2018. Згідно спадкової справи № 230/2018, заведеної Новомосковською державною нотаріальною конторою, з заявами про прийняття спадщини за законом після [PERSON] , померлого [INFO] звернулися: -07.02.2019 - [PERSON] з посиланням на те, що спадкодавець був його двоюрідним онуком; -22.08.2018 р. [PERSON] , з посиланням на те, що він проживав зі спадкоємцем однією сім`єю. 14.02.2019 [PERSON] звернувся до нотаріальної контори з заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за законом після [PERSON] , померлого [INFO] . Постановою нотаріуса від 14.02.2019 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після [PERSON] , померлого [INFO] , з посиланням на те, що заявник не надав до нотаріальної контори документів, що підтверджують родинний зв`язок зі спадкодавцем. Встановлено, що [PERSON] звертався до Новомосковського міськрайонного суду з заявами про встановлення факту проживання однією сім`єю із спадкодавцем (справа № 183/1041/19 - залишено без розгляду; справа № 183/4592/19 - повернуто позивачу без розгляду). Крім того, судом встановлено, що під час розгляду справ в суді, 05.02.2020 [PERSON] звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за законом після [PERSON] , померлого [INFO] (а.с.167, т.1). Постановою нотаріуса від 07.02.2020 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після [PERSON] , померлого [INFO] , з посиланням на те, що заявником пропущений строк звернення з заявою про прийняття спадщини. (а.с. 168, т.1). Згідно матеріалів спадкової справи, свідоцтва про право на спадщину після [PERSON] , померлого [INFO] не видавалися. 5.4 Встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , актовий запис № 84 від 19.01.2015 р., складений Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Новомосковську реєстраційної служби Новомосковського міськрайонного управління юстиції. Згідно матеріалів спадкової справи, № 272/2015 заведеної Новомосковською державною нотаріальною конторою, з заявою про прийняття спадщини після [PERSON] , померлого [INFO] звернувся син - [PERSON] . У відповідності до довідки виконавчого комітету Новомосковської міської ради, спадкодавець [PERSON] по день смерті був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] , разом з ним був зареєстрований син - [PERSON] . Інших спадкоємців [PERSON] , померлого [INFO] судом не встановлено, свідоцтва про право на спадщину після смерті останнього не видавалися. Також встановлено, що [PERSON] , померлий [INFO] , у відповідності до Свідоцтва про право на спадщину ВЕМ № 800593, виданого 20.01.2007 Новомосковською державною нотаріальною конторою реєстраційний номер № 2-194, був власником житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно. У відповідності до Свідоцтва про право на спадщину ВЕМ № 800593, виданого 20.01.2007 Новомосковською державною нотаріальною конторою реєстраційний номер № 2-194, спадкодавцем на всю частку майна [PERSON] , померлого [INFO] є його син - [PERSON] , спадкове майно на яке видане це свідоцтво складається з: жилого будинку А- цегла, розміром жило площі 33,5 кв.м., загальної площі - 57,4 м.кв., з надвірними побудовами: Б - вбиральня дерево; В - погріб цегла; Г - сарай дерево; 1 - ворота дерево, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Також, [PERSON] згідно Державного акту на право приватної власності на земельну ділянку серія ЯД № 981990, виданого Новомосковською міською радою Дніпропетровської області 10.07.2008 р. у відповідності до рішення міської ради від 14.05.2008 № 534, був власником земельної ділянки площею 0,0355 га., цільове призначення - для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер 1211900000:03:011:0151. Зазначений вище Державний акт зареєстровано в книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 01:08:126:00204. Зазначена інформація стосовно земельної ділянки також підтверджується Інформацією з Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку. 5.5 Встановлено, що [PERSON] помер [INFO] , актовий запис про смерть від 01.03.2021 року за № 31, складений Виконавчим комітетом Губиниської селищної ради Новомосковського району Дніпропетровської області, що підтверджується свідоцтвом про смерть. Згідно спадкової справи № 22/2021, заведеної приватним нотаріусом Новомосковського районного нотаріального округу Рублевським В.К., -з заявою про прийняття спадщини після [PERSON] , померлого [INFO] звернулася дочка - [PERSON] ; -з заявою про відмову від прийняття спадщини на користь дочки [PERSON] звернулася дружина спадкодавця - [PERSON] . 08 вересня 2021 року [PERSON] видані свідоцтва про право на спадщину за законом після батька - [PERSON] , померлого [INFO] . 6. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. 6.1 Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий судовий розгляд. Згідно абзацу 10 пункту 9 рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003 правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах. Відповідно до частини першої, другої, третьої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Згідно ст.ст.76-81 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для справи. Докази повинні бути належними, допустимими та достовірними. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. 6.2 У відповідності до статті 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Пунктом 5 частини 2 статті 293 ЦПК України визначено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про: встановлення фактів, що мають юридичне значення; В той же час, частиною 6 статті 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах. У відповідності до правових висновків Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду (справа № 205/2102/19-ц), якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Судді ВС зауважили, що у частині четвертій статті 315 ЦПК України передбачено, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо, зокрема, згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян, встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. ВС підкреслив, справи про спадкування розглядається судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Оскільки судом встановлено наявність інших спадкоємців, вимога про встановлення факту, що має юридичне значення (встановлення факту родинних відносин) може вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб, вбачається наявність спору про право, тому, справа підлягає розгляду за правилами позовного провадження. 6.3 У відповідності до правових позицій, висловлених у Постанові Верховного Суду від 04 грудня 2019 року у справі № 697/2052/17-ц (№ 61-3014св19), відповідачами у справах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. 6.4 У відповідності до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1217 ЦК України визначено. що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. На підставі ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Приписами ст. 1220 ЦК України унормовано, що 1. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. 2. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Статтею 1221 ЦК України визначено, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Нормами ст. 1222 ЦК України визначено, що 1. Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. 2. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу). На підставі ст. 1258 ЦК України, 1. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. 2. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. У відповідності до ст. 1265 ЦК України, 1. У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. Стаття 1268 ЦК України передбачає, що 1. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. 2. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. 3. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. 4. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу. 5. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Статтею 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. На підставі ст. 1270 ЦК України, 1. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. 2. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. У відповідності до приписів ст. 1272 ЦК України, 1. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. 2. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. 3. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. 6.5 У постанові Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6 486цс15 зроблено правовий висновок, що право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Аналогічна правова позицію висловив Верховний Суд у постанові від 30.06.2020 у справі № 431/5782/17 (провадження № 61-43817св18). 7. Висновки суду. 7.1 Стосовно позовних вимог [PERSON] про встановлення факту родинних відносин. Суд приходить до висновку, що 18 грудня 1939 року відділом реєстрації актів цивільного стану Красногвардійського міського бюро ЗАГС у актовому записі № 1971 про реєстрацію шлюбу між [PERSON] і [PERSON] було допущено помилку, а саме - [PERSON] зазначена у актовому записі як [PERSON] та зазначену помилку неможливо виправити у інший спосіб, аніж шляхом ухвалення судового рішення про встановлення факту, що має юридичне значення. Аналізуючи надані позивачем докази, встановлені судом факти і відповідні їм правовідносини, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог [PERSON] в частині вимог про встановлення факту, який має юридичне значення, факту родинних відносин, а саме, що [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] є онуком [PERSON] , померлої [INFO] , та відповідно двоюрідним племінником [PERSON] , [INFO] (з урахуванням споріднення, яке визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця, при цьому народження самого спадкодавця не входить до цього числа). 7.2 Стосовно вимог [PERSON] в частині визначення додаткового строку для прийняття спадщини, суд враховує, що відповідачами у справах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, а у разі відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Судом встановлено, що з заявами про прийняття спадщини за законом після [PERSON] , померлого [INFO] звернулися [PERSON] і [PERSON] , у той же час, [PERSON] не заявлялися позовні вимоги до [PERSON] . У той же час, [PERSON] не заявляла позовних вимог до [PERSON] , як особи, яка звернулася з заявою про прийняття спадщини. Суд також враховує те, що спадкодавець [PERSON] помер [INFO] , у той же час. [PERSON] звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини лише 05.02.2020 року, тобто, з пропуском строку, визначеного для подання заяви про прийняття спадщини. Як зазначалося вище, на обґрунтування своїх вимог [PERSON] посилалася на те, що вона не знала про смерть [PERSON] , у зв`язку з чим нею пропущено строк звернення з заявою про прийняття спадщини. У той же час, судом встановлено що згідно показань відповідача [PERSON] , їй було відомо від батька, [PERSON] , що [PERSON] помер [INFO] , він був похований 15.08.2018 року. [PERSON] повідомив [PERSON] про смерть [PERSON] тільки 15.08.2018 року після поховання, а [PERSON] у цей же день особисто по телефону повідомив про його смерть [PERSON] . Зі слів батька, він телефонував [PERSON] також з приводу її наміру приймати спадщину, але, остання говорила, що не бажає цього робити. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що [PERSON] знала про смерть спадкодавця, у той же час, у визначений законодавством шестимісячний строк не зверталася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини та не надала суду належних та допустимих доказів поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини не надала. Крім того, як зазначалося судом вище, згідно правових позицій Верховного Суду, за змістом 1272 ЦК України, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] в частині вимог про визначення додаткового строку для прийняття спадщини необґрунтовані та не підлягають задоволенню, у зв`язку з чим, в задоволенні зазначеної частини вимог належить відмовити. 7.3 Стосовно зустрічних позовних вимог [PERSON] про встановлення факту родинних відносин, Суд приходить до висновку, що підтвердження родинних зв`язків [PERSON] і [PERSON] були ускладнені тим, що під час реєстрації шлюбу між [PERSON] і [PERSON] було допущено помилку, а саме - [PERSON] зазначена у актовому записі як [PERSON] , у той же час, у п. 7.1 рішення суду надано правову оцінку зазначеним фактам. Крім того, [PERSON] (правонаступником якого є [PERSON] ) у позові зазначав, що його батько [PERSON] був рідним братом [PERSON] , але відсутні документи на підтвердження зазначеного факту. Так згідно відповіді Державного архіву Кіровоградської області від 24.09.2020, метричні книги реєстрації актів про народження у с. Серебряне до архіву на зберігання не надходили, тому, надати архівний витяг про народження [PERSON] у 1888-1895 роках немає можливості, місцезнаходження документів архіву не відомо. У той же час, згідно Архівного витягу Державного архіву Кіровоградської області від 24.09.2020, із метричної книги реєстрації актів про шлюбу у Косівка Олександрійського повіту Херсонської губернії (нині - Олександрійський район Кіровоградської області) за 1915 рік, 01.04.1915 був зареєстрований шлюб між: жених - дер. Малой Березовки крестьянин [PERSON] , православний, первым браком, невеста - дер. Серебряной Б (далі пошкоджено) крестьянка [PERSON] , православная, первым браком). Аналізуючи надані позивачем [PERSON] докази, встановлені судом факти і відповідні їм правовідносини, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог [PERSON] в частині вимог про встановлення факту, який має юридичне значення. Як зазначалося вище, [PERSON] просила суд встановити факт що має юридичне значення - факт родинних відносин, а саме, що [PERSON] , який помер [INFO] був двоюрідним дідом [PERSON] , який помер [INFO] . У той же час, з урахуванням родичів прямої та бокової лінії, судом встановлено, що [PERSON] , який помер [INFO] був троюрідним дідом [PERSON] , який помер [INFO] . З урахуванням ступеню споріднення, яке визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця, при цьому народження самого спадкодавця не входить до цього числа, суд приходить до висновку, що [PERSON] , який помер [INFO] є спадкоємцем 6 (шостого) ступеня споріднення, а отже, спадкоємцем п`ятої черги за законом [PERSON] , який помер [INFO] . 7.4 Стосовно зустрічних позовних вимог [PERSON] про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом. Аналізуючи надані позивачем [PERSON] докази, встановлені судом факти і відповідні їм правовідносини, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку про те, що [PERSON] під час розгляду справи доведено факт наявність родинних зв`язків, відсутність інших спадкоємців, якій прийняли спадщину, а також те, що вона прийняла спадщину після батька - [PERSON] , померлого [INFO] , який прийняв спадщину, але не встиг оформити свої права після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , який, у свою чергу прийняв спадщину, але не встиг оформити свої права після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] . Враховуючи наведене, суд приходить до переконання, що позовні вимоги [PERSON] в частині вимог про визнання права власності в порядку спадкування за законом обґрунтовані та підлягають задоволенню та за нею належить визнати право власності на спадкове майно. 8. Судові витрати Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. За приписами ч. 7 ст. 294 ЦПК України при ухваленні судом рішення у справі в порядку окремого провадження судові витрати не відшкодовуються. Незважаючи на те, що справа розглядається в порядку загального позовного провадження, суд приходить до висновку, що за вимогами [PERSON] до [PERSON] в частині вимог про встановлення факту родинних відносин відсутня будь-яка провина [PERSON] у необхідності встановлення родинних зв`язків позивача, у зв`язку з чим, вважає за необхідне покласти судові витрати, які складаються з витрат по сплаті судового збору за зазначеними вимогами на позивача [PERSON] . Аналогічно, за вимогами [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , Новомосковської міської ради в частині вимог про встановлення факту родинних відносин відсутня будь-яка провина [PERSON] , [PERSON] та Новомосковської міської ради у необхідності встановлення родинних зв`язків позивача, у зв`язку з чим, вважає за необхідне покласти судові витрати, які складаються з витрат по сплаті судового збору за зазначеними вимогами на позивача [PERSON] . Також, суд приходить до висновку про те, що за вимогами [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , Новомосковської міської ради в частині вимог про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом відсутні будь-які перешкоди або винні дії Новомосковської міської ради, які порушували права, інтереси [PERSON] та перешкоджали останній реалізувати свої спадкові права. Враховуючи наведене, судові витрати, які понесла [PERSON] та складаються з витрат по сплаті судового збору за вимогами про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом належить стягнути на її користь відповідачів [PERSON] та [PERSON] . На підставі викладено та

Outcome: partial