Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-27 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до ХМР про встановлення додаткового строку терміном 3 місяці для подачі заяви про прийняття спадщини за законом , яка відкрилась після смерті [PERSON] . В обґрунтування позовних вимог зазначила, що [INFO] померла [PERSON] , яка є матір`ю позивача .Після її смерті відкрилася спадщина на квартиру [ADDRESS] . Позивач звернулася до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Чижової Н.А. з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Постановою приватного нотаріуса позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину законом після смерті [PERSON] , оскільки позивачем подані всі необхідні документи для вчинення нотаріальної дії з недотриманням строку для прийняття спадщини.Після смерті матері у позивача на фоні такого життєвого удару , поєднаного військовими діями , загострився панічний розлад. З приводу частих головних болій , підвищеного серцебиття , відчуття страху , позивач неодноразово зверталася до лікарів та їй призначалося препарати та курси психотерапії тривалість до 6 місяців. У зв`язку з збройним вторгненням на територію України позивач залишилася своє місце проживання : Харківська область Харківський район смт Рогань , та тимчасово проживала за адресою: [ADDRESS] . Позивачу було відомо , що Постановою КМУ від 28.02.2022 року за №164 у чинній на момент смерті матері редакції , перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану , але не більше ніж на чотири місяці. Позивач маючи законне сподівання реалізувати своє право на прийняття спадщини до 24.01.2024 року , не мала жодних підстав очікувати запровадження часових обмежень та у подальшому повного скасування правової норми щодо зупинення перебігу строку для прийняття спадщини на час дії воєнного стану, у зв`язку з чим пропустила строк для прийняття спадщини. Ухвалою суду\~від 26\~ грудня\~ 2023\~ року\~позовну \~заяву \~прийнято \~до \~розгляду ,\~ відкрито\~провадження \~по вищевказаній\~справі \~та справу\~призначено до\~розгляду \~за правилами\~ загального\~позовного провадження. 30 січня 2024 року ухвалою суду клопотання позивача про витребування доказів задоволено . 21 лютого 2024 року ухвалою суду підготовче засідання закрито та справу призначено до судового розгляду. У судове засідання позивач не з`явилася , до суду надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала та просили їх задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час та місце судового засідання повідомлявся належним чином . Зі згоди позивача ,суд вважає за можливе ухвалити рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Суд, дослідивши письмові докази, матеріали справи, прийшов до наступного. Судом встановлено , що згідно витягу є Реєстру територіальної громади [PERSON] за реєстрована за адресою: [ADDRESS] . Згідно копії довідки переселенця позивач з 22.03.2022 року мешкала за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого Комінтернівським відділом РАЦС від 06 травня 1977 року , батьками позивача [PERSON] є : мати- [PERSON] , батько [PERSON] . З копії свідоцтва про одруження серії [NUMBER] виданого Комінтернівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції 17 січня 2023 року вбачається , що 02 березня 1996 року позивач дівоче прізвище [PERSON] зареєструвала шлюбу з [PERSON] , після реєстрації шлюбу їй присвоєне прізвище [PERSON] . [INFO] помер батько позивача [PERSON] . [INFO] померла мати позивача [PERSON] . Згідно копії свідоцтва про право власності за р. № [NUMBER] від 09.12.2024 року квартира [ADDRESS] належала на праві спільної сумісної власності [PERSON] та [PERSON] . Постановою приватного нотаріуса Харківського міського управління юстиції Чижовою Н.А. від 01.12.2023 року [PERSON] відмовлено в прийнятті заяви про прийняття спадщини , у зв`язку з недотриманням строку для прийняття спадщини. 3а змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця яке залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. При розгляді справ про надання додаткового строку для прийняття спадщини судом досліджуються такі обставини: чи вчиняв нотаріус після встановлення ним наявності заповіту спадкодавця дій для повідомлення спадкоємця про відкриття спадщини, чи здійснювався виклик спадкоємця за заповітом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі (див. правові висновки, які були висловлені у постановах ВСУ від 23.08.2017 у справі № 1320цс17; постанові ВС від 10.01.2019 у справі № 263/1221/17; у постанові ВС від 04.12.2019 у справі № 205/3855/17). Для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Це є обов`язковим для обох названих видів спадкування. При цьому, такі дії теж повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк. Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Спадкоємець за законом або за заповітом має право відмовитися від спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Згідно п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження. В матеріалах справи відсутні відомості про наявність інших спадкоємців, тому суд вважає за можливе розглянути позову по суті у даному складі учасників справи. Вирішуючи питання можливості визначення позивачці додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд виходив з тієї обставини, що позивачка зверталася до Клініки ментального здоров`я 16.05.2023 року та проходила лікування протягом 6 місяців курсом медичних препаратів та наглядом психіатра , згідно встановленого діагнозу -панічнимй розлад. Крім того, 24.02.2022 розпочалася військова агресія російської федерації проти України, у зв`язку з чим Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022, який був продовжений наступними Указами Президента України і триває по теперішній час. Війна, як соціально-політичне явище, безумовно негативно вплинула на усі сфери життя громадян та не оминула жодної категорії населення, вплинула на нормальне функціонування державних органів, зокрема нотаріальних контор. Тривалий час на території міста Костянтинівка нотаріальні контори не працювали, приміське та міжміське автотранспортне сполучення було припинене, що є загальновідомим фактом. Окрім негативної психоемоційної складової, викликаної військовою агресією, суд також враховує, що внаслідок дій держави-агресора законодавцем прийнята низка нормативно-правових актів щодо прийняття спадщини в умовах воєнного стану, зокрема: 28.02.2022 - постанова Кабінету Міністрів України від №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», пунктом 3 якої в редакції від 06.03.2022 установлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. Постановою КМ України №480 від 19.04.2022 пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 викладений у такій редакції: «Установити, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини». Згідно із змінами, внесеними у постанову Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 Постановою КМ № 719 від 24.06.2022, пункт 3 викладений у такій редакції: «Установити, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини». Постановою КМ № 469 від 09.05.2023 пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 виключений. Припинення роботи нотаріальних контор на початку повномасштабного вторгнення, неодноразові протягом незначного проміжку часу зміни в законодавстві щодо порядку прийняття спадщини під час воєнного стану, тобто мінливість норм законодавства щодо строків прийняття спадщини під час воєнного стану, призвели до порушення принципу правової визначеності та легітимних очікувань, що, на розсуд суду, також має значення для правильного розв`язання порушеного позивачкою спору. Верховний Суд у постанові від 18.01.2023 у справі №580/1300/22 сформулював правовий висновок стосовно застосування принципу «легітимних очікувань», що, головним чином, походить від англійського терміну «legitimate expectations» як розумні, небезпідставні або обґрунтовані очікування. Зокрема, Суд зазначив, що принцип легітимних очікувань широко застосовується у судовій практиці та ґрунтується на низці конституційних положень, які гарантують захист права власності (стаття 41 Конституції України) та передбачуваність (прогнозованість) законодавства, яким визначаються обмежувальні заходи (статті 22, 57, 58, 94 та 152 Конституції України); реалізація принципу легітимних очікувань полягає у досягненні бажаного результату шляхом вчинення правомірних дій з огляду на заздалегідь передбачені ймовірні наслідки; втілення легітимних очікувань унеможливлюється, зокрема, у випадку, коли особа не може досягнути прогнозованого результату внаслідок зміни правової основи у такі строки, що не є розумними та обґрунтованими; правовим підґрунтям (основою) для виникнення в особи легітимного очікування можуть бути: норма права (законодавство), судова практика, акт індивідуальної дії, конкретне судове рішення, що набуло законної сили, або умови договору; відсутність у законі безпосередніх приписів щодо певного права, яке, однак, слідує із загальних конституційних принципів або природного права, або відсутність закону, що визначає механізм реалізації такого права, самостійно не може свідчити про відсутність правового підґрунтя для виникнення в особи легітимного очікування щодо реалізації. Отже, зазначені вище обставини суд визнає об`єктивними, непереборними та істотними труднощами, а тому, вважає, є достатні підстави для визначення позивачці додаткового строку для подання нею заяви про прийняття спадщини. За таких обставин позов [PERSON] належить задовольнити в повному обсязі.

Outcome: approved