Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-26 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду із позовом в інтересах [PERSON] до [PERSON] про виділ частки в натурі. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 05.04.2017 зареєстровано право приватної власності за [PERSON] на весь житловий будинок, що знаходиться по [ADDRESS] . Цього ж дня зареєстровано право власності [PERSON] на земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна земельна ділянка), кадастровий номер 0710200000:01:005:4358. Рішенням Володимир-Волинського міського суду від 04 грудня 2019 визнано частково недійсним свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 05.04.2017 року на ім`я [PERSON] , котре видане державним нотаріусом Володимир-Волинської державної нотаріальної контори Хомою Ю.М., за № 3-370, в частині успадкування [PERSON] після смерті [PERSON] частини будинку [ADDRESS] . Визнано частково недійсним свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 05.04.2017 на ім`я [PERSON] , котре видане державним нотаріусом Володимир-Волинської державної нотаріальної контори Хомою Ю.М., за № 3-371, в частині успадкування [PERSON] після смерті [PERSON] частини земельної ділянки з кадастровим № 0710200000:01:005:4358, котра знаходиться по [ADDRESS] . Визнано за [PERSON] право приватної власності на частину житлового будинку по [ADDRESS] . Визнано за [PERSON] право приватної власності на частину земельної ділянки з кадастровим № 0710200000:01:005:4358, котра знаходиться по [ADDRESS] . Вищевказаним судовим рішенням визнано за [PERSON] право власності на частину житлового будинку та земельної ділянки. Отже, позивач та [PERSON] являлися співвласниками даного нерухомого майна, яке належало їм на праві спільної часткової власності. Після набранням законної сили рішення Володимир-Волинського міського суду від 04 грудня 2019, [PERSON] подарувала належну їй частку житлового будинку і земельної ділянки відповідачу [PERSON] , котра є їй внучкою, про що позивачу стало відомо вже після звернення із позовом до суду про виділ частки в натурі. Позивач бажає виділити належну їй частку в натурі, оскільки відповідач з сім`єю та родичами зайняли весь будинок і вона позбавлена можливості вільно користуватися своєю часткою. А тому вважає за необхідне виділити свою частку в натурі для власного користування. Відповідно до висновку експертів Волинського відділення ЛНДІСЕ МЮ України за результатами проведення комісійної судової оціночно-будівельної та будівельно-технічної експертизи від 27.01.2022 №8295-8296 запропоновано два варіанти поділу житлового будинку з найменшими переплануваннями в частках наближених до ідеальних. Позивач просить суд виділити їй частини житлового будинку з врахуванням другого варіанту поділу - другого поверху в будинку. Зазначає, що вона має можливість провести технічні переобладнання в окрему квартиру. Крім того, на першому поверсі проживає бабуся сторін - [PERSON] , яка була співвласником житлового будинку та подарувала належну їй частку своїй внучці - відповідачу по справі, котра не проживає за вищевказаною адресою. Враховуючи такі обставини, [PERSON] просить виділити їй саме другий поверх будинку. Згідно з висновку експерта Волинського відділення ЛНДІСЕ МЮ України за результатами проведення судової земельно-технічної експертизи від 18.03.2022 №8293-8294 запропоновано два варіанти поділу земельної ділянки. Позивач вважає, що найбільш прийнятним та доцільним варіантом розподілу земельної ділянки є другий варіант, оскільки обидва співвласники матимуть можливість кожен окремо користуватися належною їм власністю. Земельна ділянка, яка залишається у спільній власності є оптимальна, оскільки житловий будинок є двоповерховим. З урахування уточнених вимог позивач просить виділити їй в натурі з майна, що перебуває у спільній частковій власності, 49/100 частин житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , а саме, по варіанту № 2 (зелений колір на схемі поділу додаток №2) висновку експертів Волинського відділення ЛНДІСЕ МЮ України за результатами проведення комісійної судової оціночно-будівельної та будівельно-технічної експертизи від 27.01.2022 №8295-8296 - приміщення житлового будинку: 1-7 сходова клітка площею 7,6 кв.м.; 1-8 сходова клітка площею 3,2 кв.м.; 1-9 хол площею 18,3 кв.м.; 1-10 коридор площею 2,4 кв.м.; 1-11 кімната площею 16,2 кв.м.; 1-12 санвузол площею 5,0 кв.м.; 1-13 коридор площею 3,3 кв.м.; 1-14 кімната площею 13,6 кв.м.; 1-15 кімната площею 20,2 кв.м.; а також 1//2 частини гаражу-хліва-літньої кухні (Б). При поділі житлового будинку житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] [PERSON] влаштувати самостійний вхід з монтажем дверного блоку в приміщення сходової клітки 1 та замурувати дверний проріз між коридором 1-3 та сходовою кліткою 1-7, влаштувати автономні інженерні мережі (електро-, водо-, газопостачання та опалення). Стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] грошову компенсацію в розмірі 7163,00 грн. за відхилення від ідеальної частки. Припинити між [PERSON] та [PERSON] право спільної часткової власності на домоволодіння, розташоване по [ADDRESS]. Виділити в натурі [PERSON] 1/2 частини земельної ділянки кадастровий номер 0710200000:01:005:4358, цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, за адресою: [ADDRESS] , а саме, по варіанту №2 (додатки №6,7,8,9) висновку Волинського відділення ЛНДІСЕ МЮ України за результатами проведення судової земельно-технічної експертизи від 18.03.2022 №8293-8294, згідно з яким [PERSON] виділити у власність земельну ділянку площею 350 кв.м. (див. на схемі поділу, додатку 6, позначено синім кольором та додатку 7, влаштувати проїзд та прохід до житлового будинку та частини господарської будівлі з боку [ADDRESS] на виділену земельну ділянку, залишити у спільному використанні земельну ділянку під житловим будинком та для обслуговування житлового будинку, площею 172 кв.м. (див. на схемі поділу, додатку 6, позначено жовтим кольором та додатку 9 до висновку експерта). В судове засдіання позивач та її представник не з`явилися, однак подали заяву, в якій зазначили, що уточненні позовні вимоги підтримують повністю та просять позов задовольнити. Розгляд справи просять проводити у їхній відсутності. Відповідач в судове засідання не з`явилася, хоча була належним чином повідомлена про дату і місце судового розгляду, що підтверджується отриманим СМС повідомленням на номер телефону [NUMBER] , котрий вона вказала у свої заяві (а.с. 145) та просила повідомляти про дату судового засідання через цей номер телефону. Також [PERSON] не повідомляла суд про зміну номера телефону. Оскільки [PERSON] неодноразово, протягом тривалого часу не з`являється в судові засідання, у більшості випадків без поважних причин, оскільки не надавала доказів поважності, і 22.02.2024 знову не з`явилась в судове засдіання і не повідомила суд про поважну причину неприбуття, а тому розгляд справи проводиться у її відсутності. Враховуючи те, що сторони в судове засідання не з`явились, тому згідно з ч.2 ст. 247 ЦПК України розгляд справи здійснюється без фіксування технічними засобами. Дослідивши і оцінивши письмові матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Фактичні обставини справи та правовідносини, встановлені судом. 05.04.2017 право приватної власності на житловий будинок, що знаходиться по [ADDRESS] , було зареєстровано за [PERSON] , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, реєстраційний номер 1217064807102. Також 05.04.2017 зареєстровано право приватної власності за [PERSON] на земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна земельна ділянка), кадастровий номер 0710200000:01:005:4358, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності. Із рішення Володимир-Волинського міського суду від 04 грудня 2019 встановлено, що визнано частково недійсним свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 05.04.2017 на ім`я [PERSON] , котре видане державним нотаріусом Володимир-Волинської державної нотаріальної контори Хомою Ю.М. за № 3-370, в частині успадкування [PERSON] після смерті [PERSON] частини будинку [ADDRESS] . Визнано частково недійсним свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 05.04.2017 на ім`я [PERSON] , котре видане державним нотаріусом Володимир-Волинської державної нотаріальної контори Хомою Ю.М. за № 3-371, в частині успадкування [PERSON] після смерті [PERSON] частини земельної ділянки з кадастровим № 0710200000:01:005:4358, котра знаходиться по [ADDRESS] . Визнано за [PERSON] право приватної власності на частину житлового будинку по [ADDRESS] . Визнано за [PERSON] право приватної власності на частину земельної ділянки з кадастровим № 0710200000:01:005:4358, котра знаходиться по [ADDRESS] . Таким чином, [PERSON] та [PERSON] були співвласниками даного нерухомого майна, яке належало їм на праві спільної часткової власності. Із договору дарування від 21.02.2020 встановлено, що [PERSON] подарувала належну їй частку житлового будинку відповідачу [PERSON] . Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 21.02.202 підтверджується, [PERSON] є власником частини будинку [ADDRESS] . Між сторонами виник спір щодо користування цим нерухомим майном, а тому позивач просить виділити належну їй частку нерухомого майна в натурі. Застосовані норми права та мотиви суду. У статті 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Частиною 1 ст. 319 ЦК України встановлено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно з ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. При цьому відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Частиною 1 ст. 383 ЦК України та ст. 150 ЖК України передбачено, що власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд. Згідно з ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Статтею 356 ЦК України встановлено, що власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Відповідно до ст. 358 ЦК України, право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Співвласник має право самостійно розпоряджатися своєю часткою у праві спільної часткової власності (ст. 361 ЦК України). Статтею 364 ЦК України визначено, що співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Договір про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню. Виходячи з аналізу змісту норм ст. ст. 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України слід дійти висновку, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Згідно з роз`ясненнями п. п. 6, 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 04.10.1991 р. «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. У спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з врахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною у зв`язку з цим ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась. При поділі жилого будинку суд зобов`язаний зазначити в рішенні, яка відокремлена (ізольована після переобладнання) частина будинку конкретно виділяється і яку частку в будинку вона складає, а також, які підсобні будівлі передаються власнику. У цьому випадку коли виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з урахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною у зв`язку з цим стосовно до ЦК України ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась. Саме такий правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду України 16.11.2016 року у справі № 6-1443цс16, який відповідно до ч. 4 ст.263 ЦПК України суд враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин. Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду України від 13.02.2019 р. по справі № 1316/304/11. Частиною першою статті 86 ЗК України передбачено, що земельна ділянка може знаходитись у спільній власності з визначенням частки кожного з учасників спільної власності (спільна часткова власність) або без визначення часток учасників спільної власності (спільна сумісна власність). Відповідно до частин першої, третьої статті 88 ЗК України володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюються за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. Учасник спільної часткової власності має право вимагати виділення належної йому частки із складу земельної ділянки як окремо, так і разом з іншими учасниками, які вимагають виділення, а у разі неможливості виділення частки - вимагати відповідної компенсації. При вирішенні спору про поділ в натурі земельної ділянки, визначаючи варіанти такого поділу, суд повинен виходити з розміру часток кожного зі співвласників на нерухоме майно, наявності порядку користування земельною ділянкою, погодженого власниками або визначеного на підставі відповідного договору, оформленого у встановленому законом порядку. Якщо суд установить, що співвласники визначили порядок користування й розпорядження земельною ділянкою, для зміни якого відсутні підстави, він ухвалює рішення про застосування саме такого варіанту поділу. Якщо ж відсутній погоджений або встановлений порядку користування земельною ділянкою, то суд здійснює поділ в натурі земельної ділянки з дотриманням розміру часток кожного співвласника у нерухомому майні та забезпеченням вільного користування кожним зі співвласників належним йому майном. Із висновку комісійної судової оціночно-будівельної та будівельно-технічної експертизи від 27.01.2022 встановлено, що є технічна можливість виділу в натурі частки із спірного житлового будинку та запропоновано варіант поділу даного будинковолодіння з найменшими переплануваннями в частках наближених до ідеальних. Відповідно до варіанту поділу будинку в натурі, першому співвласнику пропонується виділити: 1-1 коридор площею 3,6 кв.м.; 1-2 санвузол, площею 4 кв.м.; 1-3 коридор площею 13,5 кв.м.; 1-4 кухня площею 18,4 кв.м.; 1-5 кімната площею 24,8 кв.м.; 1-6 кімната площею 11,4 кв.м.; І підвал площею 36,2 кв.м.; частина гаражу -хдіва-дітньої кухні (Б), всього на суму 302600 грн, що становить 51/100 часчтин від всього будинковолодіння. Другому співвласнику пропонується виділити: 1-7 сходова клітка площею 7,6 кв.м.; 1-8 сходова клітка площею 3,2 кв.м.; 1-9 хол площею 18,3 кв.м.; 1-10 коридор площею 2,4 кв.м.; 1-11 кімната площею 16,2 кв.м.; 1-12 санвузол площею 5,0 кв.м.; 1-13 коридор площею 3,3 кв.м.; 1-14 кімната площею 13,6 кв.м.; 1-15 кімната площею 20,2 кв.м.; 1/2 частини гаражу-хліва-літньої кухні (Б), всього насуму 288 274 грн, що становить 49/100 частин від всього будинку. Для переобладнання житлового будинку відповідно до з запропонованого варіанту поділу, другому співвласнику необхідно влаштувати самостійний вхід з монтажем дверного блоку в приміщення сходової клітки 1 та замурувати дверний проріз між коридором 1-3 та сходовою кліткою 1-7. Двом співвласникам необхідно влаштувати автономні інженерні мережі (електро-, водо-, газопостачання та опалення). По запропонованому варіанту поділу першому співвласнику необхідно сплатити другому співвласнику грошову компенсацію за відхилення від ідеальної частки в сумі 7163 гривень. Для визначення варіантів поділу спірної земельної ділянки судом призначалась судова земельно-технічна експертиза. Висновком судово земельно-технічної експертизи від 18.03.2022 визначено два варіанти поділу земельної ділянки. По першому варіанту поділу земельної ділянки: залишити у спільному використанні земельну ділянку під житловим будинком та для обслуговування житлового будинку (на схемі поділу, додаток 2, позначено жовтим кольором); залишити у спільному використанні земельну ділянку під господарськими будівлями та їх обслуговування (на схемі поділу, додаток 2, позначено жовтим кольором); залишити у спільному використанні земельну ділянку під існуючим проїздом та проходом до житлового будинку та до господарських будівель (на схемі поділу, додаток 2, позначено жовтим кольором). Всього площа земельної ділянки, яку пропонується залишити у спільному користуванні становить 440 кв.м. (див. на схемі поділу, додаток 2, позначено жовтим кольором та додаток 5 до висновку експерта). Крім того, одному співвласнику виділяється земельна ділянка, площею 216 кв.м. (див. на схемі поділу, додатку 2, позначено синім кольором та додатку 3 до висновку експерта), а іншому співвласнику виділяється земельна ділянка, площею 216 кв.м. (див. на схемі поділу, додатку 2, позначено зеленим кольором та додатку 4 до висновку експерта). По другому варіанту поділу земельної ділянки: залишити у спільному використанні земельну ділянку під житловим будинком та для обслуговування житлового будинку, площею 172 кв.м. (див. на схемі поділу, додатку 6, позначено жовтим кольором та додатку 9 до висновку експерта); виділити одному співвласнику земельну ділянку площею 350 кв.м. (див. на схемі поділу, додатку 6, позначено синім кольором та додатку 7, влаштувати проїзд та прохід до житлового будинку та частини господарської будівлі з боку [ADDRESS] на виділену земельну ділянку; виділити іншому співвласнику земельну ділянку площею 350 кв.м. (див. на схемі поділу, додатку 6, позначено зеленим кольором та додатку 8 до висновку експерта). По першому та другому варіанту поділу земельна ділянка поділена на дві ідеальні частки по частині, тому вартість грошової компенсації за відхилення вартості частин земельної ділянки не визначалась. Після проведених експертиз та визначення варіантів поділу житлового будинку та земельної ділянки, позивач подала до суду заяву про уточнення позовних вимог, в якій просить виділити їй частину житлового будинку відповідно до другого варіанту поділу комісійної судової оціночно-будівельної та будівельно-технічної експертизи та частину земельної ділянки відповідно до другого варіанту поділу земельно-технічної експертизи. Заяву про уточнення позовних вимог та поділ будинку і земельної ділянки відповідно до другого варіанту експертиз, в порядку, передбаченому ЦПК України, позивач направила відповідачу рекомендованим листом, що підтверджується накладною «Укрпошти» від 18.01.2024. Однак відповідач на судовий розгляд справи не з`явилась, не подавала обгрунтованих заяв про незгоду із запропонованим варіантом поділу позивачем, не довела, що другий варіант поділу нерухомого майна буде порушувати її законні права та інтереси, не подавала заяв про свої варіанти поділу будинку та земельної ділянки, а тому суд дійшов висновку, що нерухоме майно слід поділити по другому варіанту експертиз. Суд дійшов такого висновку, оскільки найбільш прийнятним та доцільним варіантом розподілу житлового будинку і земельної ділянки для обох сторін є другий варіант поділу, так як за таким варіантом поділу обидва співвласники матимуть можливість кожен окремо користуватися житловим будинком, маючи відокремлені поверхи в будинку, з облаштовуваними окремими входами. Також доцільним є варіант поділу земельної ділянки відповідно до другого варіанту поділу, оскільки кожен із співвласників житлового будинку матиме можливість безперешкодного, окремого доступу до його частини житлового будинку, а також можливість користуватись окремими земельними ділянками, які необхідні для обслуговування виділених їм в натурі частин житлового будинку. Оскільки поділ будинку по другому варіанту експертизи є технічно можливим, але з відхиленням від розміру ідеальної частки, а саме зменшення частки позивача (49/100), а тому [PERSON] , частка якої після поділу будинку збільшиться до 51/100, необхідно сплатити [PERSON] грошову компенсацію за відхилення від ідеальної частки в сумі 7163 гривні. У постанові Верховного Суду від 19 травня 2021 року у справі № 501/2148/17 викладено правовий висновок, що поняття «поділ» та «виділ» не є тотожними. При поділі майно, що знаходиться в спільній частковій власності, поділяється між усіма співвласниками, і правовідносини спільної часткової власності припиняються. При виділі частки із майна, що є у спільній частковій власності, правовідносини спільної часткової власності, як правило, зберігаються, а припиняються лише для співвласника, частка якого виділяється. Винятком з цього правила є ситуація, коли майно належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам, - тоді має місце не виділ, а поді спільного майна. Тобто, поділ спільного майна відрізняється від виділу частки співвласника або припинення його права на частку в спільному майні однією суттєвою ознакою - у разі поділу майна право спільної часткової власності на нього припиняється. Враховуючи, що власниками спірного нерухомого майна (житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами та земельної ділянки) є лише дві особи - сторони у справі, позивач просив суд виділити їй в натурі відокремлену частину майна, яка відповідає розміру його частки у праві власності, та припинити право часткової власності на житловий будинок, а тому суд дійшов висновку щодо можливості саме поділу спірного нерухомого майна між двома співвласниками шляхом виділення кожному із співвласників його частки в натурі. Застосований спосіб захисту прав позивача відповідає зазначеним вище положенням ЦК України та є ефективним, оскільки співвласник майна, що перебуває у спільній часткові власності двох осіб, має право як на виділ своєї частки із майна, що є у спільній частковій власності (стаття 364 ЦК України), так і на її поділ (стаття 367 ЦК України). Кожен з цих способів передбачає виділення співвласнику в натурі відокремленої частини майна, яка відповідає розміру його частки у праві власності. Враховуючи, що позов задоволено повністю, а тому відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача підляє стягненню в користь позивача 3112,17 грн судового збору, а також витрати на проведення експертиз в сумі 20592,60 грн, котрі підтерджуються квитанціями від 21.04.2021 та є витратами пов`язаними із розглядом цієї справи.

Outcome: approved