Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-11 00:00:00

Позивачка звернулася в суд з позовом до [PERSON] про стягнення аліментів на утримання двох неповнолітніх дітей, покликаючись на те, що року рішенням Шевченківського районного суду міста Львова від 04.03.2016 розірвано шлюб між нею та відповідачем. За час перебування у шлюбі у [PERSON] та [PERSON] народилося двоє дітей: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , які проживають з позивачкою та знаходяться на повному її утриманні, про що свідчить довідка з місця проживання про склад сім`ї і прописку № 621 від 18.05.2023 року, видана головою правління ОСББ «Кримське». [PERSON] стверджує, що відповідач протягом останнього часу ухиляється від утримання дітей, матеріальної допомоги добровільно не надає. Зазначає, що у відповідача мінливий дохід, фактично увесь тягар утримання дітей несе позивачка. Окрім цього, [PERSON] зазначає, що їх неповнолітня дочка [PERSON] є інвалідом з дитинства з діагнозом псоріаз, дане захворювання потребує регулярного стаціонарного лікування та значних витрат на лікування, реабілітацію та профілактику захворювання. Позивачка стверджує, що не має можливості самостійно забезпечити належне утримання дітей. Тому просить позовні вимоги задовольнити та стягувати з відповідача аліменти на утримання дітей у розмірі 10000, 00 грн. на кожну дитину з дня подачі позову до суду та до досягнення дітьми повноліття, щомісячно. Відповідач [PERSON] звернувся до суду із зустрічним позовом до [PERSON] , за участю третьої особи Білецької сільської ради Перемишлянського району Львівської області про виключення відомостей про батьківство з актового запису про народження дитини. Свої вимоги мотивує тим, що 08.03.2008 року [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб у Білецькій сільській раді Перемишлянського району Львівської області актовий запис № 2. 04.03.2016 року відповідно до рішення Шевченківського районного суду міста Львова шлюб між сторонами було розірвано. Під час шлюбу у відповідачки народився син - [PERSON] , [INFO] , про що в книзі реєстрації народжень 09.06.2008 року зроблено відповідний актовий запис №6 та видано свідоцтво про його народження, у графі «батько» в цьому свідоцтві записаний « [PERSON] ». Позивач за зустрічним позовом стверджує, що має сумніви щодо свого батьківства. Згоду на запис батьком дитини [PERSON] стверджує, що надав, оскільки на той момент не знав, що він не є батьком народженої дитини. [PERSON] стверджує, що відповідачка негідно поводила себе у шлюбі допускаючи випадки подружньої зради. Після народження дитини у [PERSON] виникали сумніви щодо батьківства стосовно народженої дитини. Стверджує, що з метою спростування сумнівів запропонував відповідачці провести лабораторний аналіз щодо його біологічного батьківства стосовно сина [PERSON] , однак [PERSON] відмовилася від проведення даного дослідження та не заперечувала того, що [PERSON] не є біологічним батьком сина. Тому просить зустрічний позов задовольнити. Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 06.06.2023 року відкрито спрощене позовне провадження у справі. Заочним рішенням Галицького районного суду м. Львова від 28.07.2023 року позов [PERSON] до [PERSON] про стягнення аліментів - задоволено повністю та вирішено: стягувати з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання дитини - сина [PERSON] , [INFO] , у розмірі 10 000,00 грн., які підлягають індексації відповідно до закону, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 05.06.2023 року та до досягнення дитиною повноліття; стягувати з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання дитини - доньки [PERSON] , [INFO] , у розмірі 10 000,00 грн., які підлягають індексації відповідно до закону, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 05.06.2023 року та до досягнення дитиною повноліття; стягнути з [PERSON] в дохід держави, в особі Державної судової адміністрації України судовий збір в розмірі 1073, 60 грн. 09.10.2023 року відповідач подав до суду заяву про перегляд заочного рішення суду від 28.07.2023 року. 02.11.2023 року [PERSON] подав до суду зустрічний позов до [PERSON] про виключення відомостей про батьківство з актового запису про народження дитини. 17.01.2024 року до суду надійшла заява про визнання зустрічного позову від представниці позивачки. Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 18.01.2024 року заяву [PERSON] про перегляд заочного рішення Галицького районного суду м. Львова від 28.7.2023 року в цивільній справі № 461/4491/23 за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення аліментів - задоволено. Заочне рішення Галицького районного суду м. Львова від 28.07.2023 року винесене у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення аліментів - скасовано та призначено справу до судового розгляду. Окрім цього, ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 18.01.2024 року зустрічну позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про виключення відомостей про батьківство з актового запису про народження дитини прийнято до розгляду Галицького районного суду м. Львова. Позов [PERSON] до [PERSON] про стягнення аліментів та зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] про виключення відомостей про батьківство з актового запису про народження дитини об`єднано в одне провадження. Здійснено перехід до розгляду справи у порядку загального позовного провадження. Відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення аліментів та зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] про виключення відомостей про батьківство з актового запису про народження дитини та вирішено проводити розгляд цивільної справи за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання. Залучено до участі в справі у якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог Білецьку сільську раду Перемишлянського району Львівської області. Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 12.02.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивачка за первісним позовом та її представниця у судове засідання не з`явилися, однак подали до суду заяву про розгляд справи у їх відсутності, позовну вимогу про стягнення аліментів на доньку [PERSON] , [INFO] , підтримує та просить задовольнити. Крім того, представниця позивачки подала до суду заяву про визнання зустрічного позову, оскільки відповідачка визнає, що [PERSON] не є біологічним батьком [PERSON] . Просить з метою економії коштів за проведення експертизи не призначати у справі ДНК експертизу. Відповідач та його представник у судове засідання не з`явилися, однак подали до суду заяву про розгляд справи у їх відсутності, зустрічний позов підтримує та просить такий задовольнити. Первісний позов визнає частково в частині стягнення аліментів на одну дитину доньку [PERSON] у розмірі 10000, 00 грн., однак заперечує позовну вимогу щодо стягнення з нього аліментів на утримання [PERSON] . Представник третьої особи Білецької сільської ради Перемишлянського району Львівської області в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча був належним чином повідомлений про дату час та місце проведення судового засідання. Клопотань про відкладення судового засідання до суду не надходило. Згідно з ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про час та місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви, тому за таких обставин суд вважає за можливе розглянути заяву у їх відсутність оскільки у матеріалах справи є достатньо необхідних доказів про права та обов`язки сторін, їх взаємовідносини для постановлення судом законного та об`єктивного рішення. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що первісний позов слід задовольнити частково, а зустрічний позов слід задовольнити повністю з огляду на таке. Судом встановлено, що рішенням Шевченківського районного суду міста Львова від 04.03.2016 розірвано шлюб між [PERSON] та [PERSON] /а. с. 5-6/. Рішенням Шевченківського районного суду м. Львова від 04.03.2016 року у справі №466/10057/15-ц розірвано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , зареєстрований 08.03.1998 року у Білецькій сільській раді Перемишлянського району Львівської області, актовий запис №2 /а. с. 5-6/. Згідно з свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , вбачається, що [PERSON] народився [INFO] його батьком зазначено [PERSON] , а матір`ю [PERSON] /а. с. 8/. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] вбачається, що [INFO] народилася [PERSON] , її батьком зазначено [PERSON] , а матір`ю [PERSON] /а. с. 9/. З довідки ОСББ «Кримське» №621 від 18.05.2023 року вбачається, що [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , проживають разом з позивачкою [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , [ADDRESS] / а. с. 10/. Згідно з ст. 121 СК України, права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. Зі змісту статті 122 СК України вбачається, що дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Відповідно до ст. 133 СК України якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини. Згідно ч.1-3, 6 ст. 136 СК України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується. Відповідно до роз`яснень даних у Постанові Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», особа, яка записана батьком дитини, має право оспорювати своє батьківство, пред`являти позов про виключення запису про нього, як батька з актового про народження дитини. Відповідно до цієї ж постанови, при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів предметом доказування у справах про оспорювання батьківства є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд ухвалює рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Відповідно до ч.4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальні частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Відповідно до п. п. 20 п. 1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. Згідно з п. 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 №96/5, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису. Враховуючи наведене, визнання [PERSON] зустрічного позову, що не суперечить вимогам закону, не порушує прав та інтересів інших осіб, відповідає інтересам сторін та інтересам дитини, вирішуючи справу у межах поданих суду доказів та матеріалів, суд приходить до висновку, що зустрічний позов слід задовольнити та виключити відомості про батьківство [PERSON] з актового запису № 6 від 09.06.2008 року про народження [PERSON] , зробленого Білецькою сільською радою Перемишлянського району Львівської області. Окрім цього, статтею 180 СК України передбачено, що батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Згідно з ст.182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. У відповідності до ч.1 ст.183 СК України, частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Відповідно до ч. 1 ст.191 СК України, аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову. З матеріалів справи вбачається, що позивачка за первісним позовом просить задовольнити її вимогу про стягнення з відповідача аліментів на утримання дитини [PERSON] , [INFO] , у розмірі 10000, 00 грн. та дану позовну вимогу відповідач визнає. При визначенні розміру аліментів суд враховує матеріальний стан сторін та вважає, що з відповідача на користь позивача підлягають стягненню аліменти на утримання дітей у розмірі 10 000,00 грн. на кожну дитину щомісячно, які підлягають індексації відповідно до закону, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили та до досягнення ними повноліття. Таким чином, оцінюючи докази у їх сукупності, визнання відповідачем вимоги про стягнення з нього аліментів на утримання доньки [PERSON] у розмірі 10000, 00 грн. щомісячно, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити частково та присудити з відповідача на користь позивача аліменти на утримання їх неповнолітньої доньки від дня пред`явлення позову до досягнення ними повноліття, в розмірі 10 000,00 грн., які підлягають індексації відповідно до закону, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили та до досягнення нею повноліття, щомісячно. Однак, суд відмовляє у задоволенні вимоги про стягнення аліментів на утримання [PERSON] , оскільки судом задоволено зустрічний позов про виключення відомостей про батьківство [PERSON] з актового запису № 6 від 09.06.2008 року про народження [PERSON] , зробленого Білецькою сільською радою Перемишлянського району Львівської області. Таким чином, у відповідача відсутній обов`язок щодо утримання [PERSON] , оскільки такий не є його сином. Згідно з ст. 430 ч. 1 п. 1 ЦПК України рішення про стягнення аліментів в межах суми платежу за один місяць підлягає негайному виконанню. На підставі п. 3 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору звільняються позивачі за подання позовів про стягнення аліментів. Згідно з ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України судові витрати за подання первісного позову необхідно віднести за рахунок держави, оскільки [PERSON] звільнений від сплати судового збору на підставі п.12 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір». Однак, з [PERSON] слід стягнути на користь держави судовий збір за подання [PERSON] зустрічного позову у розмірі 1073, 60 грн.

Outcome: partial