Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-25 00:00:00

У серпні 2023 року [PERSON] звернулася до суду з вказаним позовом до [PERSON] , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору державний нотаріус Другої Хмельницької державної нотаріальної контори Кушал Д.В., товариство з обмеженою відповідальністю «Житлово-експлуатаційне об`єднання» (далі ТОВ «ЖЕО») про визнання права власності в порядку спадкування. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що [INFO] помер її батько - [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить зокрема двокімнатна квартира, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Так, за життя її батько вступив у члени ЖБК №33 та сплатив усі пайові внески на придбання квартири [ADDRESS] . Факт повної сплати [PERSON] пайових внесків на придбання цієї квартири підтверджений довідкою ЖБК №33 від 30.12.2013 року за №99. Спадщину після смерті батька прийняла вона та її брат (син померлого) [PERSON] . Оскільки за життя батько своє право власності на спірну квартиру не зареєстрував, нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на вказану квартиру в порядку спадкування. За таких обставин просила визнати за нею право власності в порядку спадкування на квартиру [ADDRESS] . Відзив на позов відповідачем не поданий. В судове засідання позивач та її представник не з`явилися. Про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Представником позивача подано клопотання, в якому останній просив розглянути справу за його відсутності. Позов підтримав у повному обсязі, просив його задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився. Про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Подав письмову заяву, в якій позов визнав, не заперечував проти його задоволення. Просив розглядати справу за його відсутності. Представники третіх осіб в судове засідання не з`явилися. Про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Письмових пояснень щодо позовних вимог на адресу суду не подавали. За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін та ухвалити у справі рішення, на підставі наявних матеріалів. Фактичні обставини встановлені судом. [PERSON] , яка у зв`язку із реєстрацією шлюб 20.10.1997 року з [PERSON] змінила своє дошлюбне прізвище « [PERSON] » на « [PERSON] », народилася [INFO] та її батьками є [PERSON] (батько) і [PERSON] (мати). [PERSON] , народився [INFO] та його батьками є [PERSON] (батько) і [PERSON] (мати). [INFO] [PERSON] помер. Після його смерті відкрилася спадщина та Другою Хмельницькою державною нотаріальною конторою була заведена відповідна спадкова справа № 142/2002 року. Згідно матеріалів спадкової справи встановлено, що спадщину після померлого [PERSON] прийняли [PERSON] (донька померлого) та [PERSON] (син померлого). Згідно довідки ЗАТ ЖЕД №2 «ЖЕО» встановлено,що на день смерті [PERSON] останній був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] та за вказаною адресою були зареєстровані: [PERSON] (дочка), [PERSON] (зять) і [PERSON] (онук). 06 червня 2001 року державним нотаріусом Другої Хмельницької державної нотаріальної контори [PERSON] і [PERSON] було видано свідоцтво про право на спадщину за законом у рівних частках на автомобіль марки ВАЗ 2105 н.з. [NUMBER] . Листом від 30.08.2013 року за вих. № 2143/01-16 державний нотаріус Другої Хмельницької державної нотаріальної контори Кушал Д.В. відмовила [PERSON] та [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру [ADDRESS] з посиланням на відсутність правовстановлюючих документів, які б підтверджували право власності на таке майно (квартиру) за спадкодавцем [PERSON] . Згідно довідки №Л-03-31028 від 27.07.2023 року про зареєстрованих у житловому приміщенні/ будинку осіб за адресою: [ADDRESS] зареєстровані: [PERSON] з 03.09.2009 року, [PERSON] - з 19.06.1979 року; [PERSON] - з 02.04.1998 року і [PERSON] з 15.06.1999 року. Згідно довідки ТОВ «ЖЕО» №99 від 30.12.2013 року встановлено, що [PERSON] був членом ЖБК №33, вартість квартири [ADDRESS] становить 32 836, 87 гривень; вказана вартість виплачена [PERSON] у повному обсязі. Застосовані норми права та мотиви з яких виходить суд. Щодо набуття права власності на спірну квартиру. Статтею 15 Закону України «Про власність» від 07.02.1991, який діяв на момент спірних правовідносин, передбачалося, член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває права власності на це майно. На підставі ст.19-1 Закону України від 10 липня 2003 року № 1087-IV "Про кооперацію" член житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного, житлового, дачного, гаражного чи іншого відповідного кооперативу має право володіння, користування, а за згодою кооперативу - і розпоряджання квартирою, дачею, гаражем, іншою будівлею, спорудою або приміщенням кооперативу, якщо він не викупив це майно. У разі викупу квартири, дачі, гаража, іншої будівлі, споруди або приміщення член житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного, житлового, дачного, гаражного кооперативу чи іншого відповідного кооперативу стає власником цього майна. Згідно ч.2 ст.384 ЦК України член житлово-будівельного (житлового) кооперативу має право володіння і користування, а за згодою кооперативу - і розпорядження квартирою, яку він займає в будинку кооперативу, якщо він її не викупив. Частиною третьою статті 384 ЦК України передбачено, що у разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником. При цьому, враховуючи положення Примірного статуту житлово-будівельного кооперативу затвердженого постановою Ради Міністрів УРСР від 30.04.1985 року №186 з наступними змінами, щодо обов`язку члена кооперативу внести пайовий внесок, повне внесення пайового внеску членом житлово-будівельного (житлового) кооперативу слід кваліфікувати як викуп квартири, що породжує відповідне право власності. Як встановлено із матеріалів справи [PERSON] був прийнятий у члени ЖБК №33 та виплатив у повному обсязі пайові внески (вартість) за придбання кватири [ADDRESS] , що слід кваліфікувати як викуп спірної квартири, у зв`язку із чим набув право власності на неї. Щодо вимог [PERSON] про визнання права власності на спірну квартиру в порядку спадкування. Оскільки [PERSON] помер [INFO] до спірних правовідносин щодо спадкування слід застосувати відповідні положення ЦК УРСР, в редакції, чинній на час виникнення таких правовідносин. Відповідно до ч. 1 ст. 529 ЦК УРСР при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. За приписам ст.548, частини 1 ст.549, ч.1 ст.550 ЦК УРСР для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. Визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Строк для прийняття спадщини, встановлений статтею 549 цього Кодексу, може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Спадщина може бути прийнята після закінчення зазначеного строку і без звернення до суду при наявності згоди на це всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину. Як встановлено з матеріалів справи кватира [ADDRESS] була набута [PERSON] у власність (останній у повному обсязі вніс в ЖБК пайові внески за вказану квартиру). [PERSON] є спадкоємцем першої черги після смерті [PERSON] (є його донькою) та прийняла спадщину після померлого батька у встановленому законом порядку. Інший спадкоємець першої черги, який прийняв спадщину після померлого [PERSON] є його син - [PERSON] . Оформити право власності на спірне майно у нотаріальному порядку позивач не має можливості, оскільки відсутній правовстановлюючий документ на спірну квартиру, який би посвідчував право власності на це майно за спадкодавцем. Разом з цим суд звертає свою увагу, що дослідженими матеріалами справи було встановлено набуття [PERSON] права власності на спірне майно у встановленому законом порядку. З урахуванням вищевказаних норм права, прийняття позивачем спадщини після смерті [PERSON] у встановленому законом порядку, доведеністю набуття права власності на вказане майно спадкодавцем [PERSON] відповідно до норм, які діяли станом на час його набуття, відмови нотаріуса в оформленні спадкових прав, зважаючи на те, що окрім позивача спадщину у встановленому законом порядку прийняв як спадкоємець першої черги [PERSON] та виходячи, із рівності часток, які спадкують спадкоємці, поданий [PERSON] позов підлягає частковому задоволенню та за останньою слід визнати право власності на частину квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] в порядку спадкування після померлого [PERSON] . На підставі викладеного,

Outcome: partial