Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-25 00:00:00

Адвокат Прокіп`юк О.Ю., діючи в інтересах [PERSON] звернулася до Рахівського районного суду Закарпатської області з позовною заявою до [PERSON] про відшкодування шкоди. Позовні вимоги\~обґрунтовані тим,\~що \~позивач [PERSON] \~є власником\~житлового будинку\~ [ADDRESS] .\~Поруч,\~в будинку\~ [ADDRESS] \~живе відповідач\~ [PERSON] ,\~та відповідно\~вони є\~сусідами.\~Нажаль,\~відповідач поводить\~себе не\~по добросусідські,\~провокує на\~конфлікти,\~порушує спокій\~позивачки шляхом\~включення гучної\~музики посеред\~ночі,\~погрозами фізичної\~розправи,\~пошкодження майна.\~Всі ці\~обставини змусили\~позивачку встановити\~на будинку\~камери спостереження.\~Так,\~16\~серпня 2023\~року та\~протягом 09\~вересня 2023\~року відповідач\~в черговий\~раз,\~проявив явну\~агресію щодо\~позивачки у\~вигляді криків,\~нецензурної лайки\~та кидання\~камінням у\~вікна житлового\~будинку.\~Такими своїми\~умисними діями\~ [PERSON] \~розбив вщент\~два \~вікна в\~житловому будинку\~ [ADDRESS] ,\~чим завдав\~шкоди позивачу.\~Про даний\~факт пошкодження\~майна позивачка\~повідомила до\~Рахівського РВП\~ГУНП в\~Закарпатській області,\~однак листом\~їй повідомлено\~про відсутність\~складу кримінального\~чи адміністративного\~правопорушення та\~наявність цивільно-правових\~відносин.\~ \~Пошкоджені відповідачем\~вікна не\~підлягають \~ремонту,\~а тільки\~повній заміні,\~оскільки характер\~пошкоджень такий,\~що вікна\~стали непридатні для використання за цільовим призначенням, повністю втратили свою естетичну цінність, рами вікон в численних подряпинах. Таким чином, загальна сума матеріальних збитків, які завдані позивачці, протиправними діями відповідача, становить 28180 гривень, що включає в себе вартість розбитих двох вікон, що підтверджується накладною приватного підприємства «ТРАНС-ІНВЕСТ ТРЕЙД.УА». З огляду на викладене адвокат Прокіп`юк О.Ю. просить стягнути з відповідача [PERSON] завдану матеріальну шкоду у сумі 28 180 гривень, 7 000 гривень витрат на професійну правничу допомогу, а також судовий збір. Позивач [PERSON] та її представник [PERSON] про дату, час та місце проведення судового засідання з розгляду даної цивільної справи повідомлені належним чином шляхом надсилання електронного повідомлення про виклик на номер телефону, вказаний у матеріалах справи. Натомість, позивач та її представник через канцелярію суду надали заяву про розгляд справи за їх відсутності, а також не заперечували щодо ухвалення заочного рішення. Відповідач [PERSON] про дату, місце та час розгляду справи повідомлявся як шляхом надсилання судового виклику на зареєстровану адресу проживання, так і шляхом надсилання електронного повідомлення про виклик на номер телефону, вказаний у матеріалах справи. В судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи чи про свою обов`язкову участь також не подав. Від відповідача не надходило клопотань про розгляд справи у поряду загального позовного провадження. Суд, відповідно до ч.5 ст.279 ЦПК України, розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами, а враховуючи, що належним чином повідомлений відповідач в судове засідання повторно не з`явився, суд, виходячи з положень ст.281 ЦПК України щодо можливості заочного розгляду справи і ухвалення заочного рішення, як за правилами загального, так і спрощеного позовного провадження, вважає доцільним ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, відповідно до ст.280 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали позовної заяви та надані докази, встановив наступні обставини справи. Згідно витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, власником житлового будинку [ADDRESS] є [PERSON] . На CD-диску, долученого до матеріалів справи, розміщено декілька файлів з відеозаписами з камер спостереження. Переглядом першого відеозапису встановлено, що камера фіксує двір житлового будинку та чоловіка, який знаходиться за парканом. Вказаний чоловік виражається нецензурною лайкою та камінням розбиває вікно у будинку. Переглядами інших відеозаписів вбачається, що камера знімає інший кут житлового будинку. Той самий чоловік, виражаючись нецензурними словами, камінням кидає у вікно, попадаючи в шибки та стіну будинку, в кінцевому результаті розбиваючи скло. На іншому відео зафіксовано, які працівники поліції з застосуванням сили саджають вищевказану особу у службовий автомобіль. З скріншоту відеозапису з камер спостереження вбачається, що чоловік, який знаходиться за парканом, замахується руками в сторону вікон. Переглядом фотосвітлин, доданих до матеріалів справи встановлено, що на них зображено пошкодження віконної рами. Згідно копії талону-повідомлення єдиного обліку №4701, від [PERSON] прийнято заяву (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію, а саме про те, що 09.09.2023 року близько 13 години в [ADDRESS] сусід [PERSON] кидав камінням в її будинок та розбив віконні шибки. Відповідно до відповіді на адвокатський запит від 10.09.2023 року №6730, [PERSON] повідомлено, що [PERSON] зверталась на лінію 102, проте відомості до ЄРДР не вносились, а заява розглядалась згідно ЗУ «Про звернення громадян». Як вбачається з накладної від 16.09.2023 року, [PERSON] прийняла від ПП «Транс-Інвест Трейд.УА» товари, а саме вікна металопластикові у кількості 2 штуки на загальну суму 28\~180 гривень, а згідно витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ПП «Транс-Інвест Трейд.УА» зареєстровано як юридичну особу від 18.08.2016 року , код ЄДРПОУ 32718493. Листом начальника Рахівського РВП ГУ НП в Закарпатській області №4701 від 25.09.2023 повідомлено про відсутність складу кримінального чи адміністративного правопорушення та наявність цивільно-правових відносин. Відповідно до копії постанови Рахівського районного суду Закарпатської області від 23.10.2023 року, [PERSON] визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та піддано адміністративному стягненню у виді штрафу. Згідно копії договору про надання правової допомоги №8 від 08.09.2023 року, укладеного між адвокатом Прокіп`юк О.Ю. та [PERSON] , адвокат зобов`язується здійснювати захист, представництво та надавати інші види правової допомоги клієнту відповідно до діючого законодавства, а клієнт зобов`язується сплатити адвокату гонорар (винагороду) за надання правової допомоги, відповідно до Договору. Відповідно до Акту (Додаток 1 до Договору про надання правової допомоги №8 від 08.09.2023 року) від 29.11.2023 року, останній містить перелік послуг, пов`язаних з підготовкою до розгляду та розглядом цивільної справи 305/2840/23, який складається з 4 пунктів на загальну суму 7 000 гривень. Вказані послуги адвокатом Прокіп`юк О.Ю. надано, а клієнтом [PERSON] прийнято. Згідно квитанції від 29.11.2023 року, від [PERSON] адвокатом Прокіп`юк О.Ю. прийнято 7000 гривень. Вирішуючи заявлені адвокатом Прокіп`юк О.Ю. позовні вимоги, суд керується наступними положеннями законодавства. Статтею 15 ЦК України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. До способів захисту цивільних прав та інтересів згідно п.8 ч.2 ст.16 ЦК України відноситься, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Відповідно до ч.1 ст.1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч. 1 cт. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до п. 1 ч. 2 cт. 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 № 6, при розгляді позовів про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Згідно з п. 9 постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~27.03.1992\~№ 6\~«Про практику\~розгляду судами\~цивільних справ\~за позовами\~про відшкодування\~шкоди» при визначенні розміру відшкодування шкоди, заподіяної майну, незалежно від форм власності, судам належить виходити з положень ст. 453 ЦК України, статей 48, 51, 52, 54, 56, 57 Закону України «Про власність». Зокрема, слід враховувати, що відшкодування шкоди шляхом покладення на відповідальну за неї особу обов`язку надати річ того ж роду і якості, виправити пошкоджену річ, іншим шляхом відновити попереднє становище в натурі, застосовується, якщо за обставинами справи цей спосіб відшкодування шкоди можливий. Коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості на час розгляду справи втраченого майна, робіт, які необхідно провести, щоб виправити пошкоджену річ, усунути інші негативні наслідки неправомірних дій заподіювана шкоди. Як при відшкодуванні в натурі, так і при відшкодуванні заподіяних збитків грішми потерпілому на його вимогу відшкодовуються неодержані доходи у зв`язку з заподіянням шкоди майну Аналіз положень статей 11 та 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. Судом встановлено, що [PERSON] є власником житлового будинку [ADDRESS] . Як вбачається з відеозаписів з камер спостереження, відповідачем було завдано майнової шкоди позивачу, а саме було вщент розбито два вікна у належному їй житловому будинку, а згідно вищезазначеної накладної від 16.09.2023 року, вартість металопластикових вікон, які придбала [PERSON] , становить 28\~180 гривень. Отже, наявність завдання майнової шкоди відповідачем позивачу на суму 28\~180 гривень підтверджується матеріалами справи, а тому позов підлягає задоволенню. Щодо стягнення з відповідача на користь позивача 7 000 гривень витрат на професійну правничу допомогу, суд керується наступними положеннями законодавства. Відповідно до статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги - це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору. Згідно із частиною третьою статті 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Частиною другою\~статті 141\~ЦПК України\~передбачено,\~що інші\~судові витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються: у\~разі задоволення\~позову -\~на відповідача; \~у разі\~відмови в\~позові -\~на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч.8 ст.141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. Як зазначалось вище, у позовній заяві зазначалось питання про розподіл судових витрат, а отже строки, передбачені ч.8 ст.141 ЦПК України витримані. Отже, з зазначеного вище вбачається, що позов задоволено, а отже судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються на відповідача. Таким чином, з відповідача на користь позивача слід стягнути витрати за надання правничої допомоги у розмірі 7000 гривень. Окрім наведеного, з урахуванням положень ст.141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1073,60 гривень, сплачений позивачем при зверненні до суду. Згідно із ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Outcome: approved