Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-13 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до Покровської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначив, що [INFO] померла його баба - [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , який вона фактично прийняла у спадщину але не оформила свої спадкові права та не зареєструвала право власності на нього, після загибелі її чоловіка (діда позивача) - [PERSON] , та її сина (батька позивача) - [PERSON] . Разом із бабою в даному будинку був зареєстрований її син (дядько позивача) - [PERSON] , який відбував покарання в Державній установі «Дніпровська виправна колонія (№89)». [INFO] [PERSON] помер. Спадщину на свою долю в житловому будинку не оформив, право власності не зареєстрував. У червні 2023 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Покровського нотаріального округу Донецької області Дух Ірини Олексіївни, зі зверненням щодо відкриття спадкової справи за померлою [PERSON] . Рішенням нотаріуса від 23.06.2023 № 215/1-16 йому відмовлено у закликанні до спадкування через не прийняття спадщини у встановлений законом строк та порядок. Після початку у лютому 2022 року повномасштабної збройної агресії російської федерації проти України та оголошення евакуації в Донецькій області, позивач, як батько двох дітей - малолітньої доньки та неповнолітнього сина, перевіз родину у більш безпечне місце - до Кіровоградської області. Через деякий час зареєструвався як внутрішньо переміщена особа, про що отримав відповідну довідку № 3503-7001291053 від 20 червня 2022 року. У цей же період - 06 червня 2022 року, загинула його баба. Враховуючи необхідність влаштування життя на новому місці з двома дітьми та перебуваючи при цьому на службі в правоохоронних органах, з регулярними відрядженнями та понаднармованою роботою у позивача не було часу та можливості зайнятись документами для оформлення спадщини. Також у цей період він потрапив у ДТП та у нього почались проблеми зі здоров`ям. Враховуючи викладене, а також те що у баби залишився ще один син дядько позивача, якому вже належала частка у праві власності на будинок, який перебував у місці відбування покарань, та якому знадобиться житло після відбування покарання позивач вирішив що він особисто оформить документи. [INFO] [PERSON] помер. Спадщину на свою долю в житловому будинку не оформив, право власності не зареєстрував. Інших спадкоємців не має. Із заявою про відкриття спадщини ніхто не звертався. Звернутись до нотаріуса із заявою про відкриття спадкової справи за померлою [PERSON] раніше позивач не мав можливості, через зайнятість на роботі, доглядом за дітьми та оформленням документів про визначення місця проживання його дітей. Позивач просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [INFO] [PERSON] протягом двох місяців після набрання рішенням законної сили. Ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 04 жовтня 2023 року справу за позовом [PERSON] до Покровської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини передано до Красноармійського міськрайонного суду Донецької області. Ухвалою Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 12 грудня 2023 року відкрито провадження у справі та визначено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовче провадження. Ухвалою суду від 11 січня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивач в судове засідання не з`явився, уповноважив представляти його інтереси представника адвоката Назаренко А.С. 08 лютого 2024 року на адресу суду від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без її участі та без участі позивача, позовні вимоги просить задовольнити. Представник відповідача Покровської міської ради Покровського району Донецької області до судового засідання не з`явився. До суду 12 лютого 2024 року надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника міської ради та винести рішення на розсуд суду. Суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи. Частиною 2 статті 247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. [INFO] в місті Покровськ Покровського району Донецької області померла баба позивача [PERSON] , свідоцтво про смерть якої видано Покровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Покровському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) 08 червня 2022 року (а.с.5, 6-8). Відповідно до статті 1216 ЦК України,\~ спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). У статті 1218 ЦК України зазначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно положень статті 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом. Згідно статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Позивач, будучи спадкоємцем після померлої, з метою вирішення питання про прийняття спадщини звернувся до приватного нотаріуса Покровського районного нотаріального округу Донецької області Дух І.О., яка листом від 23.06.2023 року №215/01-16 повідомила про відсутність підстав для закликання позивача до спадкування за [PERSON] , померлою [INFO] , оскільки з наданих документів вбачається, що він не прийняв спадщину у встановлений законом строк та порядок (а.с.11). На підставі\~статті 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною 3 статті 1272\~ЦК України визначено, що\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Відповідно до пункту 24\~ Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. \~ \~ \~ \~При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. \~ \~ \~ \~Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. \~ \~ \~ \~Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване\~статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Вирішуючи питання про визначення позивачу додаткового строку, судом встановлено, що Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року на території України з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строком на 30 діб, введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався до теперішнього часу. Позивач, є батьком двох дітей малолітньої доньки та неповнолітнього сина, відповідно до довідки від 20.06.2022 року є внутрішньо переміщеною особою, фактично проживає в Кіровоградській області. Розпорядженням Покровської міської військової адміністрації Покровського району Донецької області від 01.05.2023 року № 591рг місце проживання дітей визначено разом з батьком [PERSON] . За наслідками травми проходив курс лікування. Після того як позивач зміг приїхати до міста Покровська він звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Тому причини пропуску строку для прийняття спадщини є поважними, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини. Враховуючи викладене, наявність у позивача поважних причин пропуску строку для звернення до нотаріусу з заявою про прийняття спадщини, заявлені позовні вимоги позивача про надання йому додаткового строку для прийняття спадщини є законними, обґрунтованими та підлягають задоволенню. На підставі викладеного,\~\~

Outcome: approved