Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-18 00:00:00

У вересні 2023 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» (далі по тексту - позивач) до [PERSON] (далі по тексту - відповідач) про стягнення заборгованості за спожиту електроенергію, відповідно до якої позивач просить суд стягнути на його користь з відповідача вартість спожитої електричної енергії -4 047,89 грн., 3 % річних та інфляційні втрати в розмірі 763,33 грн., та судовий збір. Позовні вимоги мотивовані тим, що за адресою: [ADDRESS] відкрито особовий рахунок № [NUMBER] на ім`я відповідача, за яким постачалась електроенергія до 01.01.2019 ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі». Станом на 01.09.2023 заборгованість за спожиту електроенергію, з врахуванням штрафних санкцій становить 4 811,22 грн., що свідчить про неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань. Зважаючи на те, що відповідач у добровільному порядку наявну суму заборгованості не сплачує, позивач змушений звернутись до суду з цим позовом. Ухвалою суду від 07.11.2023 року відкрито провадження у справі та призначено її розгляд у порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін. В судове засідання позивач не з`явився, про дату та час судового засідання повідомлявся належним чином, в позовній заяві представник позивача просив про розгляд справи за його відсутності. Відповідач у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Поштова кореспонденція (ухвала про відкриття провадження та копія позовної заяви з додатками, а також судові повістки, що направлялися за адресою місця реєстрації відповідача, поверталися до суду неврученими з відміткою «Укрпошти» про причини повернення - «адресат відсутній за вказаною адресою». Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Таким чином, суд вважає повідомлення відповідача про розгляд даної справи належним. Так, у встановлений судом строк відповідачем відзиву на позовну заяву подано не було. Жодних заяв, клопотань, пояснень з приводу позовних вимог або заперечень на позовні вимоги в будь-якій іншій формі від відповідача на адресу суду не надходило, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості встановити позицію останнього щодо предмету спору. Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Таким чином, враховуючи письмову згоду представника позивача, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи із ухваленням заочного рішення. Виходячи з цього, суд вважає за можливе розглядати справу за наявними в справі доказами. Враховуючи те, що розгляд справи здійснюється судом в порядку спрощеного позовного провадження за відсутності учасників справи,

Outcome: approved