Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-27 00:00:00

Позиція позивача Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Вінницькій області звернулося до суду з позовом, в якому просить суд стягнути з відповідача заподіяну шкоду в розмірі 25925,00грн на користь держави в особі Хмільницької міської ради. Просить стягнути з відповідача понесені позивачем витрати зі сплати судового збору в сумі 2684,00грн. Позовні вимоги представник позивача мотивує тим, що постановою №000425 від 15.05.2023 [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.85 КУпАП за те, що останній 12.05.2023 о 13год 00хв на р. Південний Буг поблизу с. Порик Хмільницького району Вінницької області, у заборонений нерестовий період, проводив вилов риби одинадцятьма спінінгами, що оснащені одинадцятьма гачками, чим перевищив дозволену кількість гачків на 9шт. В результаті лову виловлено цінні види риб: сом - 3екз, сазан - 2екз, карась сріблястий - 2екз, чим нанесено збитків рибному господарству на суму 25925,00грн. Постановою Вінницького міського суду Вінницької області від 04.07.2023 та постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 01.08.2023 у справі №127/16135/23 відмовлено в задоволенні позовних вимог [PERSON] про скасування постанови №000425 від 15.05.2023. Таким чином, оскаржувана постанова набрала законної сили 01.08.2023. Під час притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності питання про відшкодування завданої ним майнової шкоди не вирішувалось. Позивачем на адресу відповідача надсилалась вимога про відшкодування заподіяних збитків в добровільному порядку, однак, збитки до цього часу відповідачем не відшкодовані. Рух справи в суді Ухвалою Літинського районного суду Вінницької області від 08.12.2023 провадження у справі відкрито у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 09.01.2023, яке відкладено на 29.01.2024 у зв`язку з залученням до участі у справі Хмільницької міської ради в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача. Ухвалою від 29.01.2024 закрито підготовче провадження у справі та призначено судовий розгляд справи по суті на 28.02.2024. Розгляд справи Представником позивача Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Вінницькій області в судове засідання не з`явився, подав клопотання про розгляд справи без участі їх представника. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, у якій позовні вимоги Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Вінницькій області визнав та не заперечив проти задоволення, судове засідання просив провести без його участі. Від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Хмільницької міської ради надійшов лист про розгляд справи без участі їх представника. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, оскільки сторони не з`явилися у судове засідання. Встановлені судом обставини Відповідно до протоколу №000479 про адміністративне правопорушення від 12.05.2023, [PERSON] 12.05.2023 о 13год 00хв на р. Південний Буг поблизу с. Порик Хмільницького району Вінницької області, у заборонений нерестовий період, проводив вилов риби одинадцятьма спінінгами, що оснащені одинадцятьма гачками, чим перевищив дозволену кількість гачків на 9шт. Вказаними діями гр. [PERSON] порушив підпункт 4 пункту 4 розділу IV Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19 вересня 2022 року №700, чим скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст.85 Кодексу України про адміністративні правопорушення. В результаті лову виловлено цінні види риб: сом - 3екз, сазан - 2екз, карась сріблястий - 2екз, чим нанесено збитків рибному господарству на суму 25925,00грн, що підтверджується також розрахунком матеріальної шкоди до протоколу №000479 (а.с.7,8). По даному факту, постановою №000425 по справі про адміністративне правопорушення від 15.05.2023 [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.85 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в сумі 170грн (а.с.6). Постановою Вінницького міського суду Вінницької області від 04.07.2023 у справі №127/16135/23, позовні вимоги [PERSON] до управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Вінницькій області про скасування постанови №000425 про притягнення його до адміністративної відповідальності та накладення на нього адміністративне стягнення у вигляді 170.00грн, за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч.3 ст.85 КУпАП, залишено без задоволення (а.с.9,10). Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 01.08.2023 у справі №127/16135/23, апеляційну скаргу [PERSON] залишено без задоволення, а рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 04.07.2023 - без змін. Постанова суду набирала законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягала. Постанова суду складена в повному обсязі 01.08.2023 (а.с.11,12). Згідно ч.4 ст.82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у Вінницькій області на адресу [PERSON] надсилалась вимога про відшкодування заподіяних збитків в добровільному порядку за №1-16-17/1427-23 від 27.10.2022 (а.с.5). Відомості щодо добровільної сплати коштів у матеріалах справи відсутні. Оцінка суду та мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права Згідно п.9 Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1126 від 18.07.1998, вимоги щодо здійснення любительського і спортивного рибальства та застосування знарядь і способів лову (добування), норми, заборонені місця і його терміни, встановлюються правилами любительського і спортивного рибальства за басейно-територіальним принципом, які затверджуються Мінагрополітики за поданням Держрибагентства, погодженим з Мінприроди. Відповідно до положень підпункту 4 пункту 4 розділу IV Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19 вересня 2022 року №700, забороняється добування (вилов) у період нересту, за виключенням добування (вилову) водних біоресурсів на не заборонених органами рибоохорони ділянках рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) гачковими знаряддями (добування) вилову з кількістю гачків не більше двох на рибалку або спінінгом з однією штучною приманкою з берега. Згідно ст.60 Закону України «Про тваринний світ» посадові особи уповноважених центральних органів виконавчої влади та їх територіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, що здійснюються державний контроль та управління галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, відповідно до закону мають право визначати розмір збитків, завданих об`єктам тваринного світу, за затвердженими таксами та методиками. Відповідно до ст.10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони центрального органу виконавчої влади у галузі рибного господарства мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до п.1 Положення про Державне агентство меліорації та рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №895 від 30.09.2015 року зі змінами, Державне агентство меліорації та рибного господарства України (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства, меліорації земель та експлуатації державних водогосподарських об`єктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем. Відповідно до п.7 Положення про Державне агентство меліорації та рибного господарства України Держрибагентство (орган рибоохорони) здійснює свої повноваження безпосередньо, а також через утворені в установленому порядку територіальні органи (органи рибоохорони). Згідно Положення про Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Вінницькій області, затвердженого наказом Державного агентства рибного господарства України від 15.07.2016 року №229 в редакції наказу Державного агентства рибного господарства України від 27.11.2019 року №504 та наказу Державного агентства меліорації та рибного господарства України від 24.09.2021 року №412 основним завданням Вінницького рибоохоронного патруля є реалізація повноважень Держарибагентства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в районі діяльності. Пунктом 7.4. вказаного Положення передбачено, що Вінницький рибоохоронний патруль має право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до п. 8.11. Положення Посадові особи Вінницького рибоохоронного патруля здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та/або методиками. Згідно ст.40 Кодексу України про адміністративні правопорушення якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного суду України від 24.10.2003 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» передбачено, що при розгляді позовів про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК шкода, заподіяна особі і громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до п.20 постанови Пленуму Верховного суду України від 10.12.2004 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» передбачено, що при визначенні розміру шкоди, заподіяної водним живим ресурсам, залежно від конкретних обставин справи застосовуються такси, затверджені постановами Кабінету Міністрів України від 19 січня 1998 року «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу». Відповідно до ст.66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Згідно ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Питання щодо відшкодування завданих збитків відповідачем в ході розгляду адміністративної справи не вирішувалось, оскільки ст.40 КУпАП не передбачено одночасне стягнення завданої шкоди саме на користь держави. За таких обставин, сума завданої шкоди, може бути стягнена в порядку цивільного судочинства. У ст.10 Закону України «Про твариннийсвіт» зазначено, що громадяни зобов`язані охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин, сприяти відтворенню відновлювальних об`єктів тваринного світу, використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до ст.3 Закону України «Про твариннийсвіт» об`єктами тваринного світу є дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популярному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи неволі. Згідно ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Відповідно до ст.37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах,територіальному морі,у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Таким чином, природні ресурси (в тому числі водні біоресурси), які відповідно до Конституції України та інших законодавчих актів є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника (володіння, користування, розпоряджання) щодо яких, від імені Українського народу, здійснюють органи місцевого самоврядування, як юридичні особи, є майном певної територіальної громади. Одночасно, дані природні ресурси є власністю Українського народу. Розрахунок суми збитків, заподіяних відповідачем рибному господарству внаслідок незаконного добування цінних видів риб проведений Управлінням державного агентства меліорації та рибного господарства у Вінницькій області відповідно до Постанови КМУ від 21.11.2011 №1209 із змінами, внесеними згідно Постанови Кабінету Міністрів від 06.10.2021 №1039 та від 07 листопада 2012 року №1030. Сума збитків 25925,00грн. Добровільно шкода відповідачем не відшкодована. Згідно ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Враховуючи вище викладене, шкода, завдана внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, повинна бути відшкодована особою, яка її завдала. Зважаючи на вищенаведені обставини справи, подані докази, визнання відповідачем позову, що не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає, що з відповідача [PERSON] необхідно стягнути 25925,00грн у відшкодування шкоди, завданої рибному господарству України. За таких обставин суд вважає позовні вимоги Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Вінницькій області до [PERSON] , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Хмільницької міської ради про відшкодування матеріальної шкоди є обґрунтованими, доведеними належними та допустимими доказами, а тому позов підлягає задоволенню. Щодо судових витрат Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до ст.141 ЦПК України та вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір, сплачений ним при подачі позову у розмірі 2684,00грн, оскільки позов задоволений у повному обсязі.

Outcome: approved