Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-12 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася у суд з позовом до [PERSON] , [PERSON] , в якому просить визначити їй додатковий строк два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування вимог зазначає, що після смерті її матері [PERSON] залишилося спадкове майно, до складу якого входить житловий будинок, розташований по [ADDRESS] . Спадкоємцем першої черги за законом у померлої є вона та її брати, які не претендують на спадкове майно. Згідно з заповітом, який залишила мати, спадкоємцем належного останній майна є всі діти. Маючи намір прийняти спадщину, вона звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, проте у прийнятті заяви їй було відмовлено в зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини (шість місяців). При цьому їй було роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено судом. Для отримання спадщини в шестимісячний термін нею не подано заяви до нотаріуса про прийняття спадщини, оскільки на час відкриття спадщини вона не проживала із спадкодавцем в одному будинку, а про наявність заповіту складеного на її користь ніхто їй не повідомляв. Також з моменту завершення строку для подання заяви про прийняття спадщини пройшло менше одного місяця і такий термін прострочення є незначним. З урахуванням зазначених обставин вважає, що їй належить поновити строк на прийняття спадщини, оскільки цей пропущений нею строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. Верховний Суд у постанові від 17.10.2018 у справі № 681/203/17-ц зазначив аналогічну позицію щодо поновлення строку у зв`язку з незначним терміном його пропуску. Позивачка [PERSON] подала до суду заяву, з якої вбачається, що вона просить справу розглянути у її відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] у підготовче засідання не з`явилися, надіслали до суду заяви, із змісту яких вбачається, що вони просять справу розглянути у їх відсутності, позов визнають. Згідно з ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. З`ясувавши обставини справи та дослідивши докази, суд дійшов висновку, що позов належить задовольнити повністю, зважаючи на таке. Суд встановив, що [PERSON] померла [INFO] у с. Мельники-Мостище Камінь-Каширського району Волинської області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Камінь-Каширським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Камінь-Каширському районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів). За життя [PERSON] 21 листопада 2017 року склала заповіт, згідно з яким все своє майно, де б вона не знаходилося і з чого б вона не складалося, а саме належний їй житловий будинок з надвірними будівля і спорудами, який розташований у [ADDRESS] , та все те, на що вона за законом матиме право заповіла своїм дітям [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в рівних частинах. Згідно із копією витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 83309891 від 24 березня 2017 року житловий будинок з господарськими будівлями по [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] . Частиною 1 ст. 1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до положень ст. ст. 1269, 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу у шестимісячний строк з часу її відкриття заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Статтею 1272 ЦК України передбачено, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, провадження № 61-38298св18. Позивачка [PERSON] у встановлений законом строк до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини не звернулася, що підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру № 74467508 від 24 жовтня 2023 року та повідомленням приватного нотаріуса Камінь-Каширського районного нотаріального округу Горбачук А.А. від 24 жовтня 2023 року № 58/01-16. Як на поважність причини пропуску строку для звернення з відповідною заявою до нотаріуса позивачка посилається, серед іншого і на те, що була необізнана про наявність заповіту на час відкриття спадщини. З матеріалів справи вбачається, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. За таких обставин, при розгляді цієї справи вирішальне значення має забезпечення реалізації волі спадкодавця щодо розпорядження належним йому майном, а тому справедливим буде надання позивачці як спадкоємцю за заповітом можливості прийняти спадщину. З огляду на вищезазначене і беручи до уваги те, що відповідачі проти задоволення позову не заперечили, суд дійшов висновку про можливість визнання причини пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини поважною, у зв`язку з чим їй належить визначити додатковий строк у два місяці з моменту набрання рішенням законної сили для подання нею заяви нотаріусу про прийняття спадщини після смерті її матері [PERSON] .

Outcome: approved