Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-18 00:00:00

09.01.2024 [PERSON] звернулася з позовом до Білопільської міської ради, в якому вказує, що [INFO] помер її батько [PERSON] , а [INFO] - мати [PERSON] , у зв`язку з чим відкрилася спадщина на належне останній майно, яку ніхто не прийняв. Посилаючись на те, що строк для прийняття спадщини пропустила через поважні причини, [PERSON] просить постановити рішення, яким визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю два місяці. Ухвалою судді Білопільського районного суду Сумської області від 10.01.2024 відкрито провадження в справі та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Білопільського районного суду Сумської області від 30.01.2024 закрито підготовче провадження в справі та призначено її до судового розгляду. У судовому засіданні [PERSON] позовні вимоги підтримала в повному обсязі та пояснила, що на день смерті матері з нею був зареєстрований і проживав її рідний брат [PERSON] , який має двох неповнолітніх дітей. Також пояснила, що заяву про прийняття спадщини вона не подавала, оскільки думала, що квартира повинна ділитися між нею і братом порівну. Представник відповідача Білопільської міської ради в судове засідання не з`явився, хоча про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином (а. с. 59). Про причини неявки суд не повідомив. Заслухавши позивачку, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що 08.12.1979 [PERSON] уклав шлюб з [PERSON] , у зв`язку з чим останній присвоєно прізвище [PERSON] (а. с. 13). [INFO] народилася [PERSON] , батьками якої в свідоцтві про народження записані [PERSON] , [PERSON] (а. с. 11). 12.07.2014 [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] , у зв`язку з чим їй присвоєно прізвище [PERSON] (а. с. 12). [INFO] помер [PERSON] (а. с. 9). [INFO] [PERSON] померла (а. с. 10). На час смерті [PERSON] , [PERSON] були зареєстровані за адресою: [ADDRESS] , із сином [PERSON] , [INFO] (а. с. 51-52). Зазначена квартира на праві спільної часткової власності в рівних частинах зареєстрована за [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та позивачкою (а. с. 50). Згідно з інформаційними довідками зі Спадкового реєстру від 15.01.2024 №75421903, 75422207 спадкові справи після смерті [PERSON] , [PERSON] не заводилися (а. с. 35, 45). [INFO] помер [PERSON] (а. с. 53). З метою оформлення спадкових прав на спадщину, яка відкрилася після смерті [PERSON] , [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Сумського районного нотаріального округу Сумської області Ясинок Ж.В., але остання ухвалила постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з тим, що [PERSON] в жодний встановлений спосіб не прийняла спадщину після смерті матері (а. с. 16). Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ч. 3 ст. 1268 ЦК України). Таким чином, судом встановлено, що спадщину після смерті батьків позивачки [PERSON] , [PERSON] прийняв їх син [PERSON] , який на час смерті батьків був зареєстрований разом з ними та фактично проживав з ними, що позивачка визнала в судовому засіданні. Відповідно до ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається з абз. 2 п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 №7 відповідачами в справі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України). Для правильного вирішення спору та захисту порушеного права позивача суд повинен визначитися з учасниками справи. Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (ст. 48 ЦПК України). Відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами, та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі в цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами. За результатами розгляду справи суд приймає рішення, в якому, серед іншого, робить висновок про задоволення позову чи відмову в задоволенні позову, вирішуючи питання про права та обов`язки сторін (позивача та відповідача). Згідно з ч. 1, 2 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Пред`явлення позову до неналежного відповідача або незалучення належного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову. Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (постанова Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі №523/9076/16-ц). За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача (п. 40 постанови Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі №523/9076/16-ц). Звертаючись до суду з позовом, позивачка визначила відповідачем Білопільську міську раду посилаючись на те, що вона є єдиним спадкоємцем за законом після смерті матері. Позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами в спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Подібні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 03.10.2018 у справі №2516/1356/12-ц, від 15.01.2020 у справі №200/9984/16-ц, від 20.12.2021 у справі №502/1603/18, від 24.05.2023 у справі №291/559/21. Тобто, Білопільська міська рада може бути відповідачем у даній справі лише при відсутності інших спадкоємців за законом або за заповітом, які прийняли спадщину. Судом встановлено, що після смерті [PERSON] спадщину прийняв син останньої [PERSON] , який не лише був зареєстрований з матір`ю за однією адресою, але й фактично з нею проживав. На час розгляду даної справи [PERSON] помер, але він має двох неповнолітніх дітей, що позивачка визнала в судовому засіданні. Таким чином, вирішення даного спору безпосередньо впливає на права та інтереси спадкоємців [PERSON] , які не були залучені до участі в справі, що є безумовною та самостійною підставою для відмови в задоволенні позову. Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне відмовити [PERSON] в задоволенні позову. При цьому, позивачка не позбавлена можливості звернутися до суду з таким позовом до належного кола відповідачів на загальних підставах. Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд також враховує, що матір`ю позивачки є [PERSON] , а додатковий строк для прийняття спадщини [PERSON] просила визначити після смерті [PERSON] . У встановленому законом порядку заяву про зміну позовних вимог позивачка не подавала. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed