Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-26 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом і вимоги обґрунтовує тим, що з жовтня 1996\~року вона\~проживає в\~половині житлового\~будинку [ADDRESS] ,\~належній їй\~на праві\~спільної часткової\~власності з\~2006\~року з\~ [PERSON] .\~За \~рішенням Ковпаківського\~районного суду\~м.Суми\~від 20.05.2020\~року їй\~був виділений\~у власність\~ у\~відокремлений об`єкт\~нерухомого майна\~та припинено\~у зв`язку\~з цим\~право спільної\~ часткової\~власності з\~відповідачем на\~зазначений житловий\~будинок.\~З дня\~придбання своєї\~частини [PERSON] \~у ній\~не проживає\~і не\~опалює в\~зимовий період,\~а також\~не підтримує\~її,\~зокрема суміжну\~стіну та\~покрівлю над\~нею в\~належному технічному\~стані,\~що поступово\~все більш\~негативно впливає\~на технічний\~стан суміжних\~з його\~частиною житлового\~будинку приміщень\~її житлового\~об`єкту,\~який вона\~самотужки намагається\~підтримувати на\~належному технічно-санітарному\~рівні. Протягом останніх\~трьох років\~стан стелі\~над спільною\~для обох\~об`єктів\~роздільною стіною\~житлового будинку,\~балки та\~покрівлі над\~нею в\~житлових приміщеннях\~її частини\~інтенсивно погіршується,\~а сама\~стіна,\~особливо біля\~підлоги,\~та сама\~підлога майже\~згнили,\~а тому\~відходять від\~інших стін. На початку\~травня 2019\~року під\~час пиляння\~ [PERSON] \~груші,\~що росла\~на його\~земельній ділянці,\~але поблизу\~її частини\~вищевказаного житлового\~будинку,\~її верхня\~частина впала\~верхівкою на\~покрівлю над\~її житловими\~приміщеннями. Після низки\~дощових днів\~протягом червня\~того ж\~року в\~них стали\~дуже сильно\~мокріти стеля\~та стіни.\~Незважаючи на\~систематично по\~декілька разів\~на рік\~вживані нею\~заходи боротьби\~з цими\~явищами безпосередньо\~в приміщеннях\~її частини\~житлового будинку,\~поточними заходами\~без усунення\~причин утворення\~вологи та\~грибкового ураження\~уже неможливо\~видалити їх\~наслідки. Останні два\~роки за\~станом здоров`я,\~який перешкоджає\~самостійно обслуговувати\~свої житлові\~та господарські\~об`єкти\~на будь-якій\~висоті від\~землі чи\~підлоги,\~вона змушена\~залучати для\~відповідних робіт\~сторонніх людей. [PERSON] \~на її\~прохання відмовляється\~вжити заходи\~із підтримання\~своєї частини\~житлового будинку\~в належному\~технічному стані.\~Відповідно до\~статті 151\~Житлового кодексу\~України громадяни,\~які мають\~у приватній\~власності жилий\~будинок (квартиру),\~зобов`язані\~забезпечувати його\~схоронність,\~проводити за\~свій paxунок\~поточний і\~капітальний ремонт,\~утримувати в\~порядку придомову\~територію,\~а безгосподарне\~утримання громадянином\~належного йому\~будинку (квартиру)\~тягне за\~собою наслідки,\~передбачені Цивільним\~кодексом України.\~ Згідно з\~ст.317\~ЦК України\~власнику належить\~право володіння,\~користування та\~розпорядження своїм\~майном,\~причому на\~зміст права\~власності не\~впливає місце\~проживання власника\~та місцезнаходження\~його майна. Безгосподарне утримання [PERSON] свого майна, суміжного з частиною її житлового об`єкту, позбавляє її можливості утримувати свій будинок в належному технічному стані. Згідно з проведеним експертним дослідженням встановлені явні пошкодження покрівлі у місцях падіння груші та розділу житлового будинку на дві частини. При цьому, причиною цих проблем визнано промерзання суміжної стіни внаслідок не експлуатації та не опалення в зимовий час [PERSON] своєї частини житлового будинку, а також утворення отворів на межі розділу горищного приміщення та покрівлі на її гребінці (стик покрівельної сталі), а також у місці падіння груші, через які відбувається влучення атмосферних опадів у горище будинку. Виявлено, що кроквяна система та покриття знаходяться в незадовільному стані, які потребують невідкладного спільного одночасного капітального ремонту зусиллями обох власників житлового будинку. Роздільна стіна між суміжними об`єктами, яка проходить через жилі кімнати та коридор, особливо біля підлоги, як і сама підлога поряд з нею та стеля над ними пошкоджені. Є необхідним невідкладний спільний одночасний капітальний ремонт зусиллями обох суміжних власників житлового будинку з метою подальшого стабільного усунення виявлених проблем. Позивач просить суд ухвалити рішення, яким стягнути з [PERSON] матеріальний збиток, заподіяний у результаті залиття приміщень належної їй відокремленої частини житлового будинку [ADDRESS] в сумі 7744грн., та зобов`язати власника відокремленого об`єкту нерухомого майна під [ADDRESS] [PERSON] спільно з власником суміжного відокремленого об`єкту нерухомого майна під №8/1 [PERSON] привести в рівних частинах у відповідність до вимог державних будівельних і санітарних норм спільні для цих об`єктів внутрішні та зовнішні конструктивні елементи, а саме: роздільну стіну, балку над нею, суміжні з ними стіни, стелі та підлогу, а також покрівлю та кроквяну систему даху, згідно з видами та обсягами необхідних для цього робіт, визначеними висновком додаткової судової будівельно-технічної експертизи в цій справі. В судовому засіданні позивач [PERSON] \~та її\~представник \~адвокат Сергеєва\~С.А.\~позовні вимоги\~підтримали повністю\~з зазначених\~в позові\~підстав,\~просили суд\~їх задовольнити. [PERSON] додатково пояснила, що дах тече над її частиною будинку внаслідок його протікання. Два листа шиферу на даху будинку були розбиті, коли [PERSON] спилював грушу і відбулося падіння груші. [PERSON] не живе в своєму будинку, не опалює його. Приміщення кімнати, коридору її будинку має спільну стіну з кімнатою в будинку [PERSON] . Стіна її коридору мокріє, промерзає. Вважає, що [PERSON] повинен утеплити стіну, покрити дах та відшкодувати їй ті пошкодження, які зазнав її будинок внаслідок протікання даху. Відповідач [PERSON] та його представник адвокат Корнієнко О.Д. в судовому засіданні позовні вимоги [PERSON] не визнали, підтримали обставини, викладені в відзиві на позовну заяву. [PERSON] пояснив, що відповідно до\~договору купівлі-продажу,\~посвідченого 23\~травня 2005\~року,\~ йому\~на праві\~власності належала\~ частина\~житлового будинку\~з відповідною\~частиною надвірних\~будівель під\~ [ADDRESS] .\~ [PERSON] також\~належала \~частина вказаного\~домоволодіння на\~підставі договору\~купівлі-продажу,\~посвідченого 09.10.1996\~року. Рішенням Ковпаківського\~районного суду\~м.Суми\~від 20\~травня 2020\~року за\~ініціативою та\~позовом [PERSON] \~було проведено\~виділ її\~частки в\~натурі та\~визнано окремим\~об`єктом\~нерухомого майна,\~припинено право\~спільної часткової\~власності.\~При цьому\~суд задовольняючи\~позовні вимоги\~виходив з\~висновку будівельно-технічного\~дослідження №1242\~від 25\~травня 2019\~року /\~експерт [PERSON] /,\~відповідно до\~якого визначена\~подальша можливість\~експлуатації частини\~будинку як\~окремого об`єкту\~нерухомості.\~Жодні порушення\~цілісності спільної\~стіни,\~конструкцій чи\~елементів були\~відсутні.\~Не зазначалися\~і будь-які\~застереження,\~які б\~перешкоджали експлуатації\~її частини\~як окремого\~об`єкта\~нерухомого майна. При цьому, з часу придбання частини житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами він ніколи не перешкоджав позивачці у реалізації її прав як власника майна. Навпаки, вона завжди користувалась частиною будинку, яка є значно більшою від належної їй частини відповідно до правовстановлюючого документа. Кожна з їх частин мала окремий вхід та відокремлені комунікації. Він же не ставив питання щодо стягнення на його користь грошової компенсації, виходячи з принципу збереження добросусідства та відсутності жодних спірних питань, жодних претензій до нього з боку позивачки, про що запевняла його сама ж [PERSON] . Оскільки [PERSON] \~виділила належну\~їй частку\~в натурі,\~він був\~змушений виділити\~і свою\~частку.\~Рішенням Ковпаківського\~районного суду\~м.Суми\~від 08\~грудня 2020\~року було\~виділено належну\~йому частку\~в натурі,\~визнано окремим\~об`єктом\~нерухомого майна\~та припинено\~право спільної\~часткової власності. Протікання даху відбувалось саме у зв`язку з пробоїнами в частині будинку позивачки. Частина будинку (окремий об`єкт нерухомого майна [PERSON] ) є більшим за належний йому об`єкт нерухомого майна і відповідно площа її даху (покрівлі) також є більшою. Будинок був побудований в 1936 році, він будувався з порушенням технологічного процесу на мінімально наявних будівельних матеріалах. Металева покрівля на частині належного [PERSON] об`єкту примикає до належної їй же частини прибудови і в період дощів та танення снігу відбувається затікання на її стіну, що і призводить до негативних наслідків. Не відповідає дійсності твердження позивачки, що протікання води в дощову погоду відбувалось і відбувається внаслідок пошкодження шиферу від падіння на її дах верхівки груші, яку він начебто пиляв на початку травня 2019 року. Коли спилювали грушу, падіння частин груші на дах зі сторони [PERSON] не було. Через півроку, як спиляли грушу, [PERSON] повідомила про пошкодження шиферу. Якщо мались\~тріщини та\~обламування шиферу,\~то чому\~позивачка \~не вжила\~заходів для\~їх заміни,\~що було\~б логічним.\~Позивачка як\~власниця свого\~майна повинна\~слідкувати за\~технічним станом\~даху належного\~їй будинку\~/\~а до\~цього частки/\~та і\~взагалі нерухомого\~майна.\~Позивачка зазначає\~про інтенсивне\~погіршення стану\~спільної стіни\~та підлоги\~поруч з\~нею,\~що \~відбулося протягом\~ останніх\~трьох років.\~Але сама\~позивачка не\~вчиняла жодних\~дій для\~утеплення стіни\~з її\~боку за\~умови такої\~потреби в\~зв`язку\~з промерзанням\~чи підтримання\~її в\~належному технічному\~стані. Будь-якої\~шкоди позивачці\~ним не\~спричинялось.\~Він не\~повинен відшкодовувати\~їй кошти\~в сумі\~7744грн.\~Очевидно і\~безвідповідальне ставлення\~позивачки до\~утримання належної\~їй власності,\~оскільки ремонтні\~роботи,\~якщо дійсно\~такі і\~виконувались,\~вона доручала\~проводити студентові. Висновки експертів є неповними, необ`єктивними, грунтуються на припущеннях, є недопустимими доказами. Ухвалою суду від 14.07.2022 року закрито підготовче провадження та призначена справа до судового розгляду по суті. Ухвалою суду від 11.04.2023 року у справі була призначена додаткова судова будівельно-технічна експертиза. Ухвалою суду від 11.07.2023 року поновлено провадження у справі. Суд, заслухавши пояснення сторін, їх представників, пояснення судового експерта, перевіривши матеріали справи, дійшов такого висновку: Суд установив, що 09.10.1996 року позивач [PERSON] придбала частку житлового будинку з надвірними будівлями за адресою [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] став власником частки цього житлового будинку з надвірними будівлями по [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу від 23.05.2005 року. \~ \~ \~ Рішенням\~Ковпаківського районного\~суду м.Суми\~від 20.05.2020\~року за\~позовом [PERSON] \~виділено останній в натурі у власність належну частку, що становить зі складу нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, розташованого за адресою [ADDRESS] , а саме, наступні приміщення і надвірні будівлі: приміщення житлового будинку «А-І»: житлова кімната 1-3, площею 10,1 кв.м, житлова кімната 1-4, площею 15,2 кв.м, приміщення прибудови літ. «а1» - туалет 1-5, площею 1,1 кв.м, кухня 1-6, площею 15,0 кв.м, коридор 1-7, площею 3,8 кв.м; з господарських споруд погріб «В», убиральня «Ж», літня кухня «К», гараж «Н», огорожі №1, визнавши окремим об`єктом нерухомого майна; припинено право спільної часткової власності на домоволодіння за адресою [ADDRESS] (а.с.6-7). При ухваленні рішення суд врахував висновок будівельно-технічного дослідження, складений експертом Андрєєвим Л.Г., відповідно до якого визначена подальша можливість експлуатації частини будинку як окремого об`єкта нерухомості. Відсутні будь-які застереження, які б перешкоджали експлуатації частини будинку [PERSON] як окремого об`єкта нерухомого майна. Рішенням Ковпаківського районного суду м.Суми від 08.12.2020 року виділено [PERSON] в натурі у власність належну частку: 13,5 м ? жилої площі, загальної площі 23 м ? зі складу нерухомого майна, що перебувало у спільній частковій власності, розташованого за адресою [ADDRESS] , а саме: наступні приміщення і надвірні будівлі: приміщення жилого будинку А-І : жила кімната 2-3, площею 13,5 м ? , кухня 2-2 площею 6,1 м ? , сіни 2-1, площею 4,2 м ? ; з господарських споруд: убиральня Д , сарай Г , сарай Е , 1/2 огорожі № 1, визнавши окремим об`єктом нерухомого майна, припинивши право спільної часткової власності на домоволодіння за адресою: [ADDRESS] . Позивач [PERSON] стверджує, що на початку травня 2019 року під час пиляння груші, яка росла на земельній ділянці [PERSON] , але поблизу її частини житлового будинку, верхня частина груші впала на покрівлю над її житловими приміщеннями та пошкодила два листи шиферу. На час спилювання груші [PERSON] була відсутня в будинку. Свідок [PERSON] , який є сусідом сторін, проживає за адресою [ADDRESS] , пояснив, що кілька років назад була спиляна груша, яка росла на земельній ділянці, що належить [PERSON] по [ADDRESS] , але що саме зачепила груша при її спилюванні, чи пошкодила груша дах будинку, він не бачив. Коли спилювали грушу, він був вдома і бачив, що спилювали грушу бензопилою. Потім побачив, що пошкоджені два листи шиферу в будинку по [ADDRESS] . [PERSON] говорила йому про пошкодження шиферу. Дах будинку покритий залізом і шифером. Хто саме спилював грушу, йому не відомо. В частині будинку, яка належить [PERSON] , ніхто не проживає, там вибиті двері. [PERSON] проживає в іншому будинку по [ADDRESS] . Свідок [PERSON] , який є сусідом сторін, проживає по [ADDRESS] , пояснив, що на земельній ділянці, якою володіє та користується [PERSON] , росла груша. Він чув як працювали бензопилою, як саме спилювали грушу він не спостерігав. Коли саме спилювали грушу, сказати не може. Від [PERSON] через тиждень він дізнався, що пошкоджений шифер. [PERSON] не проживає в будинку по [ADDRESS] , мешкає в іншому будинку. Отже, як свідок [PERSON] , так і свідок [PERSON] не бачили безпосередньо, що при спилюванні груша чи її гілки впали на будинок та пошкодили шифер, позивачка [PERSON] повідомляла свідкам про пошкодження шиферу. Свідок [PERSON] знайомий [PERSON] пояснив, що на прохання [PERSON] він спилював грушу ручною пилкою десь років чотири назад. Груша, приблизно 5-6 метрів у висоту, росла посередині ділянки, до будинку було приблизно 4-6 метрів, гілки від груші на будинок не падали. Жодних зауважень при спилюванні груші не було. Під час розгляду справи встановлено, що сторони у відокремлених частинах будинку по [ADDRESS] , [ADDRESS] не проживають. Згідно з висновком будівельно-технічного дослідження №1493 від 17.05.2021 року (а.с.17-33) встановлено, що в результаті влучення атмосферних опадів через ушкоджене покриття із чорної листової сталі у горищне приміщення, пошкоджені конструктивні елементи стелі, стін, житлової кімнати «1-4», коридору в будинку по [ADDRESS] . Відбулося забруднення стелі, стін, утворення плям і потьоків, відпадання шпалер. Експерт виснував, що величина матеріального збитку, заподіяного в результаті залиття приміщень у житловому будинку, розташованому за адресою [ADDRESS] становить 7744грн.; в результаті ушкодження покриття із чорної листової сталі, відбувається влучення атмосферних опадів у горищне приміщення житлового будинку, що призвело до залиття приміщень житлового будинку. Цей висновок будівельно-технічного дослідження не вказує, що ушкоджене покриття із чорної листової сталі, яке перебуває в незадовільному стані, розташовано над будинком (відокремленим об`єктом нерухомого майна), що належить [PERSON] . Експерт вказує на незадовільний стан кроквяної системи та покриття будинку. Згідно з цим висновком експерт досліджував відокремлену частину нерухомого майна, що належить [PERSON] , доступ до приміщень будинку [PERSON] експерт не мав. В висновку будівельно-технічного дослідження експерт зазначив про необхідність заміни двох листів шиферу над прибудовою «а», що належить [PERSON] , ушкоджених при вирубці дерев. З заяви [PERSON] судовому експерту про проведення експертизи вбачається, що [PERSON] не посилалася на пошкодження шиферу, а посилалася на руйнування суміжної стіни з будинком [PERSON] , балки та покрівлі над цією стіною, просила визначити обсяг відновлювальних робіт. Тобто, експерту не ставилося питання щодо пошкодження двох листів шиферу, визначення їх вартості і експертом не встановлювалася причина їх пошкодження. В суді експерт [PERSON] пояснив, що він не може категорично назвати причину пошкодження двох листів шиферу. Отже, посилання в висновку, що шифер був пошкоджений при вирубці дерев, зазначено експертом зі слів [PERSON] і доказами не підтверджено. Положення статей 76, 102 113 ЦПК України визначають висновки експертів як один із засобів встановлення\~даних, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до частин першої, другої, п`ятої, шостої статті 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.\~Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз.\~У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.\~Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Згідно з пунктом 4.12 розділу ІV Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних\~досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня1998 року № 53/5\~(далі Інструкція\~№ 53/5),\~у вступній частині висновку експерта зазначаються: попередження (обізнаність) експерта про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку за статтею 384 Кримінального кодексу України або за відмову від надання висновку за статтею 385 Кримінального кодексу України. \~ \~ \~Стаття 106\~ЦПК України\~визначає можливість\~складання експертного\~висновку за\~зверненням учасника\~справи. При складанні висновку експерта ст. 106 ЦПК України визначає обов`язкове застереження про обізнаність експерта про кримінальну відповідальність. У висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 17.05.2021 року №1493, яке виконане на замовлення учасника справи, відсутнє попередження\~експерта про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України. З викладених підстав, суд відхиляє як доказ висновок будівельно-технічного дослідження №1493 від 17.05.2021 року і не вбачає підстав для стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] 7744грн. матеріального збитку. Відповідно до ст.151 Житлового кодексу України громадяни,\~які мають\~у приватній\~власності жилий\~будинок (квартиру),\~зобов`язані\~забезпечувати його\~схоронність,\~провадити за\~свій рахунок\~поточний і\~капітальний ремонт,\~утримувати в\~порядку придомову\~територію. Згідно з ст.322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з резолютивною частиною висновку додаткової судової будівельно-технічної експертизи №1705 від 15.06.2023 року (а.с.170-190) технічний стан стіни, яка розділяє житловий будинок по [ADDRESS] на два відокремлені об`єкти житлового призначення [ADDRESS] та №8/1, суміжних з нею підлоги та стелі, балки над роздільною стіною, кроквяної системи та покрівлі цих об`єктів незадовільний. Внаслідок того, що в частині будинку, що належить [PERSON] ніхто не проживав (житловий будинок не експлуатувався, поточний і капітальний ремонти не проводилися) виник такий стан. В мотивувальній частині висновку судової будівельно-технічної експертизи №1705 зазначені ремонтно-будівельні роботи, які необхідно виконати для приведення відповідних конструктивних і суміжних з ним елементів обох об`єктів нерухомого майна житлового призначення [ADDRESS] та [ADDRESS] у відповідність до вимог ДБН, ці роботи стосуються стіни, стелі (перекриття), підлоги, даху, покрівлі. Отже, ці роботи стосуються двох відокремлених об`єктів нерухомого майна. В резолютивній частині висновку експерт зазначає про необхідність виконання ремонтно-будівельних робіт у частині будинку, що належить лише [PERSON] , що суперечить мотивувальній частині висновку. В висновку експерта не вказані приміщення будинків, які потребують ремонтно-будівельних робіт, зазначення робіт по кожному конструктивному елементу носить загальний характер, без зазначення площі, на якій ці роботи необхідно виконати. Судовий експерт [PERSON] пояснив, що дах двох відокремлених частин будинку пошкоджений зі всіх сторін, дах не ремонтувався років 50. Необхідно покласти профнастіл на весь дах. Незадовільний стан суміжної стіни між цими відокремленими об`єктами зумовлений тим, що неправильно влаштований жолоб між будинком і прибудовою, в ньому збирається вода. Основні затікання в будинку [PERSON] та пошкодження суміжної стіни від жолоба, неправильно влаштованого водовідведення. Між будинком\~і прибудовою\~неправильно встановлений\~жолоб,\~тому збирається\~вода. Оскільки частина будинку [PERSON] не експлуатується, йде промерзання стіни і необхідно утеплити суміжну стіну між приміщеннями сторін. Згідно з ст.2 Цивільного процесуального кодексу України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Вимога позивачки щодо зобов`язання її виконати будівельні роботи спільно з [PERSON] суперечить завданням цивільного судочинства, оскільки позивачка заявляє позов з метою захисту своїх прав і вимоги зобов`язального характеру можуть стосуватися лише дій відповідача. Позивачка [PERSON] не надала доказів, що в її відокремленій частині будинку виконані роботи з належного утримання покрівлі, підлоги, суміжної стіни, правильного влаштування жолобу між будинком та прибудовою. Додані позивачкою три чеки на придбання будівельних матеріалів не підтверджують, що в будинку [PERSON] по [ADDRESS] ці матеріали були використані для будівельних робіт. Докази, надані позивачкою, висновок експерта №1705 не визначають окремий перелік конструктивних елементів будинку, їх площу, які потребують ремонтно-будівельних робіт в відокремленій частині будинку [PERSON] . За встановлених обставин і досліджених доказів, суд дійшов висновку, що стан суміжної стіни між відокремленими об`єктами нерухомого майна є незадовільним, оскільки будинок, який належить на праві власності [PERSON] не експлуатується, не опалюється, що призводить до промерзання суміжної стіни, її зволоження, появи плісняви. Ця суміжна стіна є зовнішньою стосовно відокремленої частини будинку [PERSON] . Як встановлено з досліджених доказів сторін, незадовільний стан має частина суміжної стіни в приміщенні, площею 15,2 кв.м будинку [PERSON] , яка межує з житловим приміщенням будинку [PERSON] , площею 13,5 кв.м. Отже, суд вважає необхідним зобов`язати [PERSON] виконати роботи з утеплення суміжної стіни між окремими об`єктами нерухомого майна по [ADDRESS] та [ADDRESS] , в житловому приміщенні, площею 13,5 кв.м в будинку [PERSON] з використанням будь-яких утеплювальних матеріалів. В іншій частині позову [PERSON] необхідно відмовити. Згідно з\~ст.141\~ЦПК України\~інші судові\~витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються: 1)\~у разі\~задоволення позову\~-\~на відповідача ;\~2)\~у\~разі\~відмови в\~позові\~-\~на\~позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд відхилив як доказ висновок будівельно-технічного дослідження №1493 від 17.05.2021 року, витрати в сумі 2189грн. за проведення будівельно-технічного дослідження не підлягають стягненню з відповідача. За проведення додаткової судової будівельно-технічної експертизи [PERSON] понесені витрати в розмірі 3346грн. Оскільки вимоги позивача задоволені частково, з відповідача [PERSON] на користь [PERSON] підлягають стягненню 1600грн. в відшкодування цих витрат. Позивачкою [PERSON] подана заява про повернення сплаченої суми судового збору в розмірі 908грн. при пред`явленні позову, оскільки вона є інвалідом 2 групи і звільнена від сплати судового збору. Згідно з п.1 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» суд вважає необхідним повернути [PERSON] сплачену суму судового збору в розмірі 908грн. за квитанцією №СВ05142513/1 від 25.06.2021 року. Враховуючи часткове задоволення позовних вимог [PERSON] суд вважає необхідним стягнути з [PERSON] на користь держави 454грн. судового збору.

Outcome: partial