Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-12 00:00:00

29.11.2023 до Петриківського районного суду Дніпропетровської області звернувся представник позивача [PERSON] адвокат Жежель С.С. з позовною заявою до [PERSON] про стягнення коштів.\~ Позовна заява обґрунтована тим, що між [PERSON] та [PERSON] , було в усному порядку погоджено умови надання послуг по придбанню будівельних матеріалів та надання будівельних послуг по ремонту квартири. На виконання усних домовленостей позивачка передала відповідачу кошти в розмірі 183 810 грн., про що відповідачем 07.08.2021 року було написано розписку (далі Розписка 1). Зі змісту Розписки 1 вбачається, що відповідач отримав кошти в розмірі 183810 грн. та зобов`язався до кінця серпня 2021 року придбати всі необхідні будівельні матеріали та провести всі необхідні будівельні роботи. 07.08.2021 відповідачем також було взято у борг у Позивачки кошти в розмірі 900 євро, про що було власноруч складено розписку (далі Розписка 2). У відповідності до змісту Розписки 2. Відповідач брав у борг у Позивачки кошти в розмірі 900 євро та зобов`язувався до 07.10.2021 року повернути кошти Позивачу. Всупереч домовленостей, які були узгоджені сторонами у Розписці 1 та у Розписці 2, відповідач не придбав необхідних будівельних матеріалів та не виконав будівельні роботи у строк визначений у розписці та не повернув у строк до 07.10.2021 кошти в розмірі 900 євро. 20.10.2021 позивачка звернулася до ВП № 10 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області з заявою щодо злочинних дій з боку відповідача. Однак відповідач кошти не повернув, тому позивачка була змушена звернутись до суду з даною позовною заявою. Таким чином, позивач просить суд стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] кошти в розмірі 183810 грн., кошти в розмірі 900 євро і витрати по сплаті судового збору за подання позовної заяви до суду. 08.12.2023 ухвалою судді Петриківського районного суду Дніпропетровської області відкрито провадження у справі та визначено справу розглядати в порядку спрощеного позовного провадження. Представник позивача адвокат Жежель С.С. у судовому засіданні позовну заяву підтримав та просив її задовольнити. Відповідач у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не відомі, заперечень щодо позовних вимог не подав. Згідно ч. 2 ст. 191 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. За згодою позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази, суд виходить з такого. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно ч.1 ст. 89 ЦПК, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Згідно до ст.76 ЦПК доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Частинами 1, 2, 3 статті 77 ЦПК передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Судом встановлено такі факти і відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що 07.08.2021 [PERSON] склав розписку наступного змісту: [PERSON] отримав від [PERSON] грошові кошти в розмірі 183\~810 грн. за ремонт квартири (стяжка, стіни, штукатурка, шпакльовка, натяжн. потолки, кровл., стіни кухні (перестройка) тепл.пол, кафель, гіпсокартон, установка вікон, дверей, доставка матеріалів, розводка проводки, утеплення стін) + зовнішні роботи. Ввесь розрахунок і перерахунок по викоаннню робіт. Закінчать до кінця 08.2021» (а.с.11). Згідно з частинами 1, 2 статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Таким чином 07.08.2021 року між [PERSON] та [PERSON] в усному порядку погоджено умови надання послуг по придбанню будівельних матеріалів та надання будівельних послуг по ремонту квартири, відповідно якого відповідач отримав грошові кошти в розмірі 183\~810 грн. та зобов`язався до кінця серпня 2021 року придбати всі необхідні будівельні матеріали та провести всі необхідні будівельні роботи. Заслухавши представника позивача і вивчивши зміст наданої суду Розписки, суд приходить до висновку, що між сторонами укладено договір підряду, при цьому такі правовідносини регулюються положеннями статтей 525, 526, 611, 615, 651 ЦК України і Глава 61 ЦК України якою у параграфах 2 - 4 регулюються окремі різновиди договорів підряду. Загальні норми параграфа 1 глави 61 цього Кодексу можуть застосовуватись до окремих видів договорів підряду, передбачених Кодексом. Юридичний аналіз зазначених правових положень дозволяє зробити висновок про те, що договір підряду є одним з цивільно-правових договорів, який має власне правове регулювання умов його укладення та визначає особливості захисту сторонами такого договору своїх прав та інтересів у процесі його виконання. Підстави для реалізації замовником права на односторонню відмову від договору підряду визначено положеннями частин 2 - 4 статті 849, частини 2 статті 852, частиною 3 статті 858 ЦК України. Однак,\~позивачем не\~заявлено про\~це і,\~відповідно,\~судом не\~встановлено,\~щопозивач в односторонньому порядку відмовлявся від договору або що договір був розірваний сторонами чи визнаний недійсним у судовому порядку. Оскільки, відповідач не придбав необхідних будівельних матеріалів та не виконав будівельні роботи у строк визначений в розписці, позивач посилаючись на положення ст. 1212 ЦК України, стверджуючи, що відповідачем вказані грошові кошти утримує у себе без будь-яких правових підстав, а тому їх слід повернути позивачеві. Щодо посилання представника позивача, в якості правового обґрунтування позову на ст. 1212 ЦК України суд зазначає наступне. Положеннями\~ст. 1212 ЦК України\~передбачено, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Отже, оскільки між сторонами у справі існують договірні відносини (за договором підряду), а кошти, які позивач просить стягнути, набуті відповідачем за наявності правової підстави, то їх не може бути витребувано відповідно до положень статті 1212 ЦК України, як безпідставне збагачення. У цьому разі договірний характер правовідносин виключає можливість застосування до них положень частини першої статті 1212 ЦК України. Тим більш, що в даному випадку мова не може йти про безпідставне збагачення відповідача. Виходячи з принципу судочинства jura novit curia - «суд знає закони», неправильна юридична кваліфікація сторонами спірних правовідносин не звільняє суд від обов`язку застосувати для вирішення спору належні приписи юридичних норм, а суд має самостійно перевірити доводи сторін щодо застосування закону, який регулює спірні правовідносини, та надати правильну правову кваліфікацію цим відносинам і зобов`язанням сторін. Однак з огляду на те, що позивач не визначає ніяких інших підстав для повернення йому отриманих відповідачем коштів, окрім як вважаючи їх такими що продовжують перебувати в розпорядженні останнього без будь-яких правових підстав (ст. 1212 ЦК України), тому

Outcome: partial