Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-25 00:00:00

Представник позивача адвокат Зозуля А.В. в інтересах [PERSON] звернувся до суду із позовною заявою до ДП «Санаторно-курортний лікувальний центр «Шкло» про стягнення середнього заробітку за час затримки заробітної плати. В обґрунтування вимог посилається на те, що наказом №61 від 31.07.2020 [PERSON] 01.08.2020 була прийнята на роботу у Державне підприємство «Санаторно-курортний лікувальний центр «Шкло» на посаду адміністратора відділу маркетингу.14.11.2020 вона була звільнена з ДП «Санаторно-курортний лікувальний центр «Шкло», відповідно до наказу №125 від 13.11.2020, у зв`язку із закінченням терміну роботи. На момент її звільнення утворилася заборгованість по виплаті заробітної плати за період вересень-листопад 2020 року у розмірі 12 346 грн 50 коп. Також, відповідно до наказу №04 від 12.02.2021, [PERSON] 15.02.2021 була прийнята на роботу у Державне підприємство «Санаторно-курортний лікувальний центр «Шкло» на посаду адміністратора відділу маркетингу. 13.11.2022 вона була звільнена з ДП «Санаторно-курортний лікувальний центр «Шкло» за згодою сторін, відповідно до наказу №118 від 11.11.2022. На момент її звільнення утворилася заборгованість по виплаті заробітної плати за період липень-листопад 2022 року у розмірі 33 471 грн 90 коп. На момент звернення до суду із позовною заявою, розрахунок по виплаті заборгованої заробітної плати за зазначені періоди роботи у наведених довідках із позивачем не проведено. Середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 15 листопада 2020 року по 15 травня 2021 року становить - 37 945 грн 46 коп (289 грн 66 коп - розмір середньоденної зарплати х на 131 день затримки у її виплаті), без врахування податків та інших обов`язкових платежів. Середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 14 листопада 2022 року по 14 травня 2023 року становить - 52 967 грн 40 коп (410 грн 60 коп - розмір середньоденної зарплати х на 129 днів затримки у її виплаті), без врахування податків та інших обов`язкових платежів. Таким чином, загальний розмір середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні становить суму в розмірі 90 912 грн 86 коп (37 945 грн 46 коп + 52 967 грн 40 коп). Ухвалою Яворівського районного суду Львівської області від 13 жовтня 2023 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження. Позивач в судове засідання не з`явився, представник позивача адвокат Зозуля А.В. подав до суду заяву про розгляд справи за відсутності сторони позивача, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить позов задовольнити. У судове засідання представник відповідача не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про дату, час та місце проведення судового засідання, про причини неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення судового засідання до суду не надходило, відзив на позовну заяву не подав. За загальним правилом частини 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому відповідно до частини четвертої названої статті Кодексу у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). На підставі ст.280 ЦПК України, враховуючи думку позивача, суд ухвалив провести заочний розгляд справи. Зважаючи на викладене вище, суд вважає за можливе розглянути заяву за відсутності учасників справи. Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України у зв`язку з неявкою у судове засідання учасників справи. Частинами 4, 5 ст.268 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Отже, враховуючи наведені вище вимоги процесуального закону, датою ухвалення судом судового рішення в даній справі, призначеній до розгляду на 19.02.2024, є дата складення повного судового рішення 26.02.2024. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, дійшов наступного висновку. Відповідно до ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. З копії трудової книжки серії [NUMBER] встановлено, що 01.08.2020 [PERSON] була прийнята на роботу у Державне підприємство «Санаторно-курортний лікувальний центр «Шкло» на посаду адміністратора відділу маркетингу, відповідно до наказу №61 від 31.07.2020. 14.11.2020 вона була звільнена з ДП «Санаторно-курортний лікувальний центр «Шкло» у зв`язку із закінченням терміну роботи, відповідно до наказу №125 від 13.11.2020. 15.02.2021 [PERSON] була прийнята на роботу у Державне підприємство «Санаторно-курортний лікувальний центр «Шкло» на посаду адміністратора відділу маркетингу, відповідно до наказу №04 від 12.02.2021. 13.11.2022 [PERSON] була звільнена з ДП «Санаторно-курортний лікувальний центр «Шкло» за згодою сторін, відповідно до наказу №118 від 11.11.2022. З довідки про доходи №16 від 30.06.2022, виданої ДП «Санаторно-курортний лікувальний центр «Шкло», встановлено, що станом на 31.01.2022 заборгованість (не виплата) заробітної плати перед [PERSON] за період з вересня 2020 року по листопад 2020 року складає 12 346 грн 50 коп. З довідки №73 від 31.08.2023, виданої ДП «Санаторно-курортний лікувальний центр «Шкло» встановлено, що станом на 31.08.2023 заборгованість (не виплата) заробітної плати перед [PERSON] за період з липня 2022 року по листопад 2022 року складає 33 471 грн 90 коп. Частиною 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 р. № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз`яснено, що відповідно до статей 55, 124 Конституції України та статті 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Правилами ст.12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. У відповідності до положень ст.13 КЗпП України, колективний договір може передбачати додаткові порівняно з чинним законодавством і угодами гарантії, соціально-побутові пільги. Відповідно до ст.15 Закону України «Про оплату праці», форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною, галузевими (міжгалузевими) і територіальними угодами. Відповідно до статті 117 КЗпП України, позивач не повинен доводити розмір майнових втрат, яких він зазнав. Тому оцінка таких втрат працівника, пов`язаних із затримкою розрахунку при звільненні, не має на меті встановлення точного їх розміру. Суд має орієнтовно оцінити розмір майнових втрат, яких, як можна було б розумно передбачити, міг зазнати позивач. Так, згідно з довідкою №16 від 30.06.2022, середньоденна заробітна плата позивача [PERSON] становить: 289 грн 66 коп. Кількість робочих днів за час затримки повного розрахунку із виплати заробітної плати, а саме за період з 15.11.2020 по 15.05.2021, становить 131 день. Отже, середній заробіток за час затримки виплати заробітної плати при звільненні [PERSON] за даний період складає: 289 грн 66 коп х 131 робочих днів = 37 945 грн 46 коп. Згідно з довідкою №73 від 31.08.2023, середньоденна заробітна плата позивача [PERSON] становить: 410 грн 60 коп. Кількість робочих днів за час затримки повного розрахунку із виплати заробітної плати, а саме за період з 14.11.2022 по 14.05.2023, становить 129 днів. Отже, середній заробіток за час затримки виплати заробітної плати при звільненні [PERSON] за даний період складає: 410 грн 60 коп х 129 робочих днів = 52 967 грн 40 коп. Згідно з пунктами 1-4 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року №100, з відповідними змінами (далі - Порядок), цей Порядок застосовується, зокрема, у випадку, коли згідно з чинним законодавством виплати проводяться виходячи із середньої заробітної плати. Відповідно до п.5 Порядку, нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати. Пунктом другим Порядку передбачено, що у випадку збереження середньої заробітної плати середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Згідно з пунктами 3 та 4 Порядку при обчисленні середньої заробітної плати у всіх випадках її збереження включаються: основна заробітна плата: доплати і надбавки (за надурочну роботу та роботу в нічний час; суміщення професій і посад; розширення зон обслуговування або виконання підвищених обсягів робіт робітникам-почасовикам; високі досягнення в праці (високу професійну майстерність); умови праці; інтенсивність праці; керівництво бригадою, вислугу років та інші. При обчисленні середньої заробітної плати за останні два місяці, крім перелічених вище виплат, також не враховуються виплати за час, протягом якого зберігається середній заробіток працівника (за час виконання державних і громадських обов`язків, щорічної і додаткової відпусток, відрядження тощо) та допомога у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю. Пунктом 8 Порядку унормовано, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом останніх двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період. Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства. Після визначення середньоденної заробітної плати як розрахункової величини для нарахування виплат працівнику здійснюється нарахування загальної суми середнього заробітку за час затримки розрахунку, яка обчислюється шляхом множення середньоденної заробітної плати на середньомісячне число робочих днів у розрахунковому періоді (абз. 2 пункту 8 Порядку). З огляду на компенсаційний характер заходів відповідальності у цивільному праві, виходячи з принципів розумності, справедливості та пропорційності, суд за певних умов може зменшити розмір відшкодування, передбаченого статтею 117 КЗпП України. Зменшуючи розмір відшкодування, визначений виходячи із середнього заробітку за час затримки роботодавцем розрахунку при звільненні відповідно до статті 117 КЗпП України, необхідно враховувати: розмір простроченої заборгованості роботодавця щодо виплати працівнику при звільненні всіх належних сум, передбачених на день звільнення трудовим законодавством, колективним договором, угодою чи трудовим договором; період затримки (прострочення) виплати такої заборгованості, а також те, з чим була пов`язана тривалість такого періоду з моменту порушення права працівника і до моменту його звернення з вимогою про стягнення відповідних сум; ймовірний розмір пов`язаних із затримкою розрахунку при звільненні майнових втрат працівника; інші обставини справи, встановлені судом, зокрема, дії працівника та роботодавця у спірних правовідносинах, співмірність ймовірного розміру пов`язаних із затримкою розрахунку при звільненні майнових втрат працівника та заявлених позивачем до стягнення сум середнього заробітку за несвоєчасний розрахунок при звільненні. Отже, з урахуванням конкретних обставин справи суд може зменшити розмір середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні працівника незалежно від того, чи він задовольняє позовні вимоги про стягнення належних звільненому працівникові сум у повному обсязі чи частково. Такі правові висновки викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 761/9584/15-ц (провадження № 14-623цс18). З огляду на очевидну неспівмірність заявлених до стягнення сум середнього заробітку з встановленим розміром заборгованості, характером цієї заборгованості, діями позивача та відповідача, суд вважає справедливим, пропорційним і таким, що відповідатиме обставинам цієї справи, які мають юридичне значення та наведеним вище критеріям, визначення розміру відповідальності відповідача за прострочення ним належних при звільненні позивача виплат у сумі 45 818 грн 40 коп (12 346 грн 50 коп + 33 471 грн 90 коп), що дорівнює невиплаченій частині за відповідні періоди заробітку, тому позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем при поданні позову до суду сплачено судовий збір у розмірі 1073 грн 60 коп. Таким чином, з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судовий збір пропорційно розміру задоволених позовних вимог у сумі 540 грн 98 коп. На підставі наведеного та

Outcome: partial