Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-27 00:00:00

\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ [PERSON] звернувся в Луцький міськрайонний суд Волинської області з позовом до Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання незаконним та скасування наказу. \~ \~ \~ \~Позовні вимоги обгрунтовує тим, що відповідно до наказу голови Державної служби безпеки на транспорті від 17 серпня 2021 року №1337-К працює на посаді старшого державного інспектора відділу ринкового нагляду та державного контролю ліцензійних вимог Департаменту державного контролю на транспорті з 19 серпня 2021 року. Згідно наказу Голови Державної служби України з безпеки на транспорті від 24 серпня 2023 року № 26-Д «Про застосування дисциплінарного стягнення» йому оголошено догану за порушення трудової дисципліни, а саме: недотримання вимог чинного законодавства під час виконання посадових обов`язків 11 квітня 2023 року під час проведення рейдової перевірки ( переірки на дорозі). \~ \~ \~ \~Вважає наказ Голови Державної служби України з безпеки на транспорті від 24 серпня 2023 року № 26-Д «Про застосування дисциплінарного стягнення» незаконним та таким, що підлягає скасуванню. \~ \~ \~ \~Зазначає, що були відсутні підстави для застосування дисциплінарного стягнення, оскільки його дії під час рейдової перевірки 11 квітня 2023 року повністю відповідали Порядку проведення рейдових перевірок ( перевірок на дорозі),який затверджений Постановою Кабінету Міністрів України 8 листопада 2006 року №1567, а порушені питання, за які його притягнуто до дисциплінарної відповідальності не мають свого відображення в посадовій інструкції. Факт вчинення порушення трудової дисципліни не доведено жодними доказами та не встановлено в ході проведеного службового розслідування. Крім того, вказує, що пропущений місячний строк, який передбачений ч.1 ст. 148 КЗпП України, для застосування дисциплінарного стягнення, оскільки про можливе порушення трудової дисципліни роботодавець дізнався 30 травня 2023 року. Наказ № 26-Д від 24 серпня 2023 року не відповідає вимогам трудового законодаства, зокрема, не містить конкретних підстав застосування дисциплінарного стягнення, не вказано про наявну вину у порушенні трудової дисципліни, не вказано в чому конкретно полягало можливе порушення. Документи, які стали підставою застосування наказу № 26-Д від 24 серпня 2023 року складені відповідно до Положення № 950, яке не поширюється на випадки порушення трудової (службової) дисципліни та застосування дисциплінарних стягнень. \~ \~ \~ \~З врахуванням викладеного, просив визнати незаконним та скасувати наказ Голови Державної служби України з безпеки на транспорті від 24 серпня 2023 року № 26-Д «Про застосування дисциплінарного стягнення» та відшкодувати судові витрати. Ухвалою судді Луцького міськрайонного суду Волинської області від 01 грудня 2023 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження в справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 12\~січня 2024\~року від\~відповідача надійшов\~відзив на\~позовну заяву,\~в якому\~відповідач вказує\~на необгрунтованість\~позовних вимог,\~заявлених позивачем,\~оскільки оспорюваний\~наказ№ 26-Д від 24 серпня 2023 року «Про застосування дисциплінарного стягнення» у вигляді догани відносно [PERSON] є таким, що прийнятий в установленому порядку, а стягнення у вигляді догани співмірне та пропорційне тяжкості вчиненого проступку. Крім того, зазначає, що строк застосування дисциплінарного стягнення починається з 08 серпня 2023 року з дати формування Акту результатів службового розслідування. 23 січня 2024 ркоу від позивача надійшла відповідь на відзив. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив позов задовольнити. Представник відповідача не з`явився в судове засідання, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи. В ході розгляду справи в судовому засіданні 21 лютого 2024 року представник відповідача, надаючи пояснення по суті справи, вказувала про безпідставність позовних вимог та просила відмовити в задоволенні позову. Заслухавши пояснення учасників справи, дослідившив та оцінивши докази по справі в їх сукупності, суд прийшов до висновку про безпідставність позовних вимог. Судом встановлено, що відповідно до наказу голови Державної служби безпеки на транспорті від 17 серпня 2021 року №1337-К позивач [PERSON] працює на посаді старшого державного інспектора відділу ринкового нагляду та державного контролю ліцензійних вимог Департаменту державного контролю на транспорті з 19 серпня 2021 року. \~ \~ \~ \~Згідно наказу Голови Державної служби України з безпеки на транспорті від 24 серпня 2023 року № 26-Д «Про застосування дисциплінарного стягнення» [PERSON] оголошено догану за порушення трудової дисципліни, а саме: недотримання вимог чинного законодавства під час виконання посадових обов`язків 11 квітня 2023 року під час проведення рейдової перевірки ( перевірки на дорозі). \~ \~ \~ \~Підставами для винесення зазначеного наказу вказано: акт службового розслідування від 08 серпня 2023 року, службова записка голови комісії з проведення службового розслідування, заступника директора Департаменту внутрішнього контролю начальника відділу моніторингу територіальних органів Садецького Андрія від 15 серпня 2023 року, пояснення старшого державного інспетора відділу ринкового нагляду та державного контролю ліцензійних вимог Департаменту державного контролю на транспорті Токара Олександра. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~статті 139 КЗпП України\~працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни. Трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці методами переконання, виховання, а також заохочення за сумлінну працю. У трудових колективах створюється обстановка нетерпимості до порушень трудової дисципліни, суворої товариської вимогливості до працівників, які несумлінно виконують трудові обов`язки. Щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу (ст. 140 КЗпП України). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно з частиною першою\~статті 147 КЗпП України\~за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення, як догану. Відповідно до вимог ч.1\~ст.147-1 КЗпП України\~дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняти на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. Статтею 233 КЗпП України\~передбачена можливість працівника звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки. Відповідно до ч. 1\~ст. 148 цього Кодексу\~дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення. Під порушенням трудової дисципліни слід розуміти винне протиправне невиконання або неналежне виконання працівником покладених на нього трудових обов`язків. Вина, як одна з ознак порушення трудової дисципліни, є цілком необхідною для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності. Таким чином, догана є заходом дисциплінарного стягнення за вчинений працівником дисциплінарний проступок (порушення трудової дисципліни чи правил внутрішнього трудового розпорядку). Підставою застосування дисциплінарного стягнення є вчинення працівником протиправного, винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягаєв порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права,а саме\~КЗпП, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Дисциплінарним проступком є винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. У наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які стали підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Верховний Суд у своїх постановах неодноразово зазначав, що саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку (зокрема, в постанові від 07.06.2023 у справі № 705/985/22). При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальностів обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна з важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Відповідно до\~статті 149 КЗпП України\~до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Отже при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, у чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями\~147- 149 КЗпП України\~правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. Факт вчинення дисциплінарного проступку має бути належним чином зафіксований за допомогою актів, довідок, доповідних записок тощо. З аналізу норм трудового права, що регулює дані правовідносини, зокрема порядок притягнення до дисциплінарної відповідальності, слід дійти висновку, що для правомірного притягнення до дисциплінарної відповідальності необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника і які прямо випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку та пов`язані з ним, та прямо на нього покладені; невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків як проступок має бути винним і не пов`язаним з поважними причинами; для накладення дисциплінарного стягнення має бути встановлена подія (проступок) і обов`язково вина працівника, і дані обставини (подія і склад порушення) мають бути доведені саме роботодавцем, є неприпустимим перекладення на працівника обов`язку по доказуванню своєї невинуватості. Щодо процедури застосування дисциплінарного стягнення працівнику має бути надана можливість дати письмові пояснення; для надання пояснень працівник повинен знати конкретно за який проступок він притягається до дисциплінарної відповідальності. У постанові Верховного Суду від 27 квітня 2021 року у справі № 461/8132/17 також сформульовано висновок щодо застосування норм права, з якого вбачається, що у трудовому праві діє принцип презумпції невинуватості, згідно з яким неможна працівника притягнути до дисциплінарної відповідальності, доки не доведена роботодавцем його вина, і працівник не зобов`язаний сам доводити свою невинуватість. Для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду у постанові від 02 червня 2021 року у справі № 428/6597/19 вказав на те, що обчислення місячного строку для застосування дисциплінарного стягнення здійснюється з дня виявлення не лише факту (події), а саме проступку. Виявлення проступку означає не лише виявлення факту (події), а й визначення працівника, що порушив трудові обов`язки, характеру порушення, шкідливих наслідків правопорушення, причинного зв`язку між правопорушенням і шкідливими наслідками, вини працівника. Як правило, місячний строк обчислюється з дня закінчення службового розслідування, проведення перевірки тощо. Постановою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 24.02.2021 року у справі № 359/3716/18 визначено, що фактичним моментом виявлення проступку є його фіксація у відповідному документі про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку. В силу\~\~ст. 6 ЦПК України\~\~суд зобов`язаний здійснювати правосуддя на засадах рівності учасників цивільного процесу перед законом і судом незалежно від будь-яких ознак. Застосовуючи принцип диспозитивності, закріплений у\~ст. 13 ЦПК України\~, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Відповідно до усталеної судової практики при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями\~147-1,\~149 КЗпП України\~правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо (пункт 22 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 грудня 1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів»). Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Разом з тим, саме на роботодавця покладається обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. Крім того, при обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена провина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Матеріалами справи підтверджується, що [PERSON] займає посаду старшого державного інспектора відділу ринкового нагляду та державного контролю ліцензійних вимог Департаменту державного контролю на транспорті Державної служби України з безпеки на транспорті. Посадовою інструкцією визначено, що основним завданням та обов`язками позивача, як старшого державного інспектора відділу ринкового нагляду та державного контролю ліцензійних вимог Департаменту державного контролю на транспорті Державної служби України з безпеки на транспорті є: організація та участь у здійсненні ринкового нагляду та державного контролю за додержанням ліцензійних умов. Також судом встановлено, що нормативно-правовими актами, що регулюють повноваження державних інспекторів Укратрансбезпеки є Положення про Державну службу України з безпеки на транспорті, затверджене постановою Кабінету міністрів України №10-3 від 11.02.2025 року, Порядок проведення рейдових перевірок ( перевірок на дорозі), який затверджений Постановою Кабінету Міністрів України 8 листопада 2006 року № 1567, Порядок зупинення транспортного засобу, що здійснює автомобільні перевезення пасажирів та вантажів, посадовими особами Державної служби з безпеки на транспорті та її територіальних органів, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2013 № 422, Порядок застосування засобів фото- і відеофіксації посадовими особами Державної служби України з безпеки на транспорті, затверджений наказом Міністерства інфраструктури України від 09.08.2022 № 590, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 14.09.2022 за № 1053/38389, Кодекс України про адміністративні правопорушення. Відповідно до пункту 4 Порядку № 1567, рейдові перевірки (перевірки на дорозі) на автомобільному транспорті проводяться посадовими особами Укртрансбезпеки та її територіальних органів у форменому одязі, які мають відповідне службове посвідчення, направлення на рейдову перевірку (перевірку на дорозі), сигнальний диск (жезл) та індивідуальну печатку. Згідно з пунктом 14 Порядку № 1567, рейдовою перевіркою (перевіркою на дорозі) є перевірка транспортних засобів автомобільних перевізників на всіх видах автомобільних доріг на маршруті руху в будь-який час з урахуванням інфраструктури (автовокзали, автостанції, автобусні зупинки, місця посадки та висадки пасажирів, стоянки таксі і транспортних засобів, місця навантаження та розвантаження вантажних автомобілів, зони габаритно-вагового контролю, інші об`єкти, що використовуються автомобільними перевізниками для забезпечення діяльності автомобільного транспорту) щодо додержання автомобільними перевізниками вимог законодавства про автомобільний транспорт. Пунктом 15 Порядку № 1567 визначено, що під час проведення рейдової перевірки (перевірки на дорозі) перевіряється виключно наявність визначених статтями 39 і 48 Закону документів, на підставі яких здійснюються перевезення автомобільним транспортом. Зупинення транспортних засобів здійснюється відповідно до вимог пункту 15 Правил дорожнього руху та Порядку № 422. Пунктом 4 Порядку № 422 визначено, що зупинення транспортного засобу здійснюється посадовою особою, зокрема, для перевірки дотримання вимог законодавства про автомобільний транспорт. Водій транспортного засобу зобов`язаний надавати на час перевірки посадовій особі документи, на підставі яких здійснюється перевезення, виконувати вимоги посадової особи, передбачені законодавством, та розпочинати рух лише з дозволу посадової особи. Відповідно до пункту 5 Порядку № 422, у разі коли під час проведення перевірки виявлено порушення законодавства про автомобільний транспорт, складається акт та/або протокол про адміністративне правопорушення. Відповідно до пункту 5 Порядку №590, портативний відеореєстратор вмикається посадовою особою Укртрансбезпеки та повинен перебувати в режимі відеозйомки з аудіо супроводженням під час здійснення відповідних заходів, визначених пунктом 3 розділу I цього Порядку, крім випадків, пов`язаних з виникненням у посадової особи Укртрансбезпеки приватного становища (відвідування вбиральні, кімнати відпочинку, перерви для приймання їжі тощо). Посадова особа Укртрансбезпеки зобов`язана вмикати портативний відеореєстратор під час рейдових перевірок (перевірок на дорозі): зупинення транспортного засобу, процесів виявлення та фіксування порушень, спілкування з фізичними особами. На підставі направлення на рейдову перевірку (перевірку на дорозі) від 07.04.2023 № 013487 та тижневого графіку перевірок, 11.04.2023 [PERSON] уповноважено на проведення перевірок додержання вимог законодавства про автомобільний транспорт під час здійснення перевезень пасажирів і вантажів автомобільним транспортом. Для проведення рейдової перевірки на дорозі [PERSON] 11.04.2023, отримав портативний відео-реєстратор Hikvision DS-MVW405 (111302322). 11.04.2023 о 11:00, на 90 кілометрі автомобільної дороги \~ \~ \~ \~Н-17 «Львів-Радехів-Луцьк», позивачем складено Акт № 354643, яким зафіксовано результати перевірки, проведеної щодо транспортного засобу DAF FT XF 105.460, реєстраційний номер [NUMBER] , що належить [PERSON] ( [ADDRESS] ). Під час розгляду справи про порушення [PERSON] законодавства про автомобільний транспорт, було встановлено, що [PERSON] не зупинив транспортний засіб [PERSON] , а отже підстави для оформлення Акта \~ \~ \~ \~№ 354643 від 11.04.2023 відсутні. Внаслідок виявлення вищезазначених обставин, Начальником Відділу державного нагляду (контролю) у Волинській області було сформовано доповідну записку від 30.05.2023 № 16414/22/18-23 щодо недотримання [PERSON] вимог законодавства про автомобільний транспорт. За результатом службового розслідування, комісією було складено відповідний Акт від 08.08.2023. В ході проведеного службового розслідування було встановлено, що\~відповідно до направлення на рейдову перевірку ( перевірку на дорозі) від 07 квітня 2023 року № 013487 та щотижневого графіка проведення рейдових перевірок [PERSON] здійснював перевірку додержання вимог законодавства про автомобільний транспорт під час здійснення перевезень пасажирів та вантажів автомобільним транспортом на 90 км а/д Н-17 Львів-Радехів-Луцьк. Під час розгляду справи за актом № 354643 від 11 квітня 2023 року про перевірку вантажного транспотрного засобу DAF FT XF 105.460, номерний знак [NUMBER] , було встановлено, що автомобіль ніхто не зупиняв, документи не перевіряв. На портативному відеореєстраторі, який [PERSON] отримав 11 квітня 2023 року наявний відеозапис тривалістю близько 13 секунд з зазначеним часом 10.51, на якому видно, що вантажний транспортний засіб рухається по автомобільній дорозі та після проїзду якого [PERSON] вимикає портативний відореєстратор. Таким чином, на переконання суду, позивачем \~\~допущено\~\~ порушення вимог пункту 17, абзщацу першого пункту 21, пункту 22 Порядку проведення рейдових перевірок (перевірок на дорозі), пункту 9 Порядку зупинення транспортного засобу, що здійснює автоморбільні перевезення пасажирів та вантажів посадовими особами Державної служби з безпеки на транспорті та її територіальних органів, пункту 3.1 Правил внутрішнього трудового розпорядку для працівників, які не є державними службовцями Державної служби України з безпеки на транспорті, затверджених наказом Укртрансбезпеки від 01 липня 2016 року, а тому в\~ діях позивача наявний склад дисциплінарного проступку.\~ Щодо покликання позивача про недотримання відповідачем місячного строку для застосування до [PERSON] дисциплінарного стягнення суд вважає за потрібне зауважити наступне. Обчислення місячного строку для застосування дисциплінарного стягнення здійснюється з дня виявлення не лише факту (події), а саме проступку. Виявлення проступку означає не лише виявлення факту (події), а й визначення працівника, що порушив трудові обов`язки, характеру порушення, шкідливих наслідків правопорушення, причинного зв`язку між правопорушенням і шкідливими наслідками, вини працівника. Як правило, місячний строк обчислюється з дня закінчення службового розслідування, проведення перевірки тощо. В той же час роботодавець наділений правом застосувати дисциплінарне стягнення до працівника не пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Подібний за змістом висновок викладено у постановах Верховного Суду від 20 червня 2018 року у справі № 516/268/15-ц (провадження № 61-14952св18), від 07 жовтня 2019 року у справі № 718/801/17 (провадження № 61-28428св18), від 09 грудня 2020 року у справі № 390/1374/19 (провадження № 61-15268св20). Встановлено, що 30 травня 2023 року начальником відділу державного нагляду (контролю) у Волинській області Т.Шендюхом скеровано Голові Державної служби України з безпеки на транспорті доповідну записку стосовно недотримання вимог законолдавства про автомобільний транспорт при проведенні рейдової перевірки перевірки на дорозі) старшим державним інспектором відділу ринкового нагляду та державного контролю ліцензійних вимог Департаменту державного контролю на транспорті Токарем О.А. 04 липня 2023 року видано наказ № 435 «Про призначення та проведення службового розслідування за фактом порушення трудової дисципліни старшим державним інспектором відділу ринкового нагляду та державного контролю ліцензійних вимог Департаменту державного контролю на транспорті Токарем О.А. Встановлено, що оскаржуваний наказ Голови Державної служби України з безпеки на транспорті № 26-Д «Про застосування дисциплінарного стягнення», виданий на підставі акту службового розслідування від 08 серпня 2023 року щодо подій, які мали місце 11 квітня 2023 року. Наказ про оголошення позивачеві догани винесено 24 серпня 2023 року. Для перевірки обставин і встановлення того, чи дійсно позивач допустив недотримання вимог чинного законодавства під час виконання посадових обов`язків 11 квітня 2023 року під час проведення рейдової перевірки ( перевірки на дорозі), що стало підставою для оголошення догани, відповідачу необхідно було виконати значний обсяг роботи та лише за наслідками проведеної перевірки було виявлено, що позивач вчинив саме дисциплінарний проступок. Таким чином, наказ Голови Державної служби України з безпеки на транспорті № 26-Д «Про застосування дисциплінарного стягнення» від 24 серпня 2023 року винесено відповідачем у межах місячного строку з моменту завершення службового розслідування, тобто з дотриманням встановленого ст. 148 КЗпП України строку для застосування дисциплінарного стягнення. З врахуванням викладеного, суд прийшов до висновку про відсутність підстав для визнання незаконним та скасування наказу Голови Державної служби України з безпеки на транспорті № 26-Д «Про застосування дисциплінарного стягнення» від 24 серпня 2023 року, а відтак в задоволенні позовних вимог слід відмовити. При цьому, суд враховує усталену практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово відзначав, що рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторін (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain, п. п. 29 - 30). Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (справа "Проніна проти України",\~№ 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Outcome: dismissed