Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-14 00:00:00

11.12.2023 року позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача [PERSON] і просить суд стягнути з відповідача на її користь неустойку (пеню) за несвоєчасну сплату аліментів на утримання дитини [PERSON] , [INFO] , у розмірі 75\~639,40 грн. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що вона 24.10.2015 року уклала шлюб з відповідачем, який було розірвано\~на підставі\~рішення Жовтневого\~районного суду\~м.\~Харкова від\~24.11.2021\~року.Під час\~шлюбу у\~сторін народилася\~донька -[PERSON] , [INFO] . Як зазначає позивач, дитина після розірвання шлюбу проживає разом з нею. Рішенням Жовтневого районного суду міста Харкова стягнуто з відповідача на користь позивача аліменти на утримання дитини [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку щомісяця. На підставі вказаного рішення суду було видано виконавчий лист і відкрито виконавче провадження №ВП №67329075. Відповідач не сплачує аліменти, та станом на 01.10.2023 року за ним утворилася заборгованість по сплаті аліментів у розмірі 75\~639,40 грн., що підтверджується розрахунком заборгованості від 24.09.2023 року, зробленим державним виконавцем. Посилаючись на положення ст. 196 СК України позивач зазначає, що має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі 1% від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення, але не більше 100 % заборгованості. При цьому позивач наводить розрахунок неустойки за період з 24.09.2021 року по 30.09.2023 року і визначає її в розмірі 289808,30 грн. Однак, зважаючи на положення ст. 196 СК України, просить стягнути з відповідача неустойку (пеню) саме у розмірі 75639,40 грн., який дорівнює розміру заборгованості Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 13.12.2023 року позов [PERSON] до [PERSON] про стягнення неустойки (пені) за несвоєчасну сплату аліментів на утримання дитини - залишено без руху. Надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня отримання копії даної ухвали. На виконання ухвали суду від 13.12.2023 року позивачем вказані недоліки були усунуті та ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 19.12.2023 року прийнято позов до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення неустойки (пені) за несвоєчасну сплату аліментів на утримання дитини. Призначено судове засідання. В судове засідання 15.02.2024 року учасники справи з`явились. Позивач [PERSON] підтримала в судовому засіданні позовні вимоги, в подальшому надала заяву, в якій просила позов задовольнити у повному обсязі та розглянути справу у її відсутність. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні визнав позовні вимоги, в подальшому надав про це письмову заяву, в якій також просив подальший розгляд справи провести в його відсутність. Суд, дослідивши письмові докази, приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 23.01.2016 року, [PERSON] народилася [INFO] , про що зроблено відповідний актовий запис №243. Батьками дитини зазначені [PERSON] та [PERSON] (а.с. 14). Рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 24.11.2021 року позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу задоволено. Розірвано шлюб, укладений між [PERSON] та [PERSON] , який зареєстрований 10.10.2015 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову Харківського міського управління юстиції, актовий запис №2479. Стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] судовий збір у розмірі 908,00 грн. (а.с. 17-19). Окрім того, судовим наказом Жовтневого районного суду м. Харкова від 07.10.2021 року стягнуто з [PERSON] ( [INFO] , який(а) проживає за адресою: [ADDRESS] ), на користь [PERSON] ( [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] , який (а) проживає за адресою: [ADDRESS] ), аліменти на утримання дитини [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/4 частини доходів платника аліментів, та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, але не менше 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, щомісячно, починаючи з 24.09.2021 року та до досягнення дитиною повноліття, тобто до [INFO] . Стягнуто з [PERSON] ( [INFO] , який(а) проживає за адресою: [ADDRESS] ), на користь держави судовий збір у розмірі 227,00 грн. (а.с. 23-24). Постановою державного виконавця Холодногірсько-Новобаварського ВДВС у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) Розтоцького Д.П. від 08.11.2021 року відкрито виконавче провадження №67329075 з примусового виконання судового наказу Жовтневого районного суду м. Харкова від 07.10.2021 року №639/6476/21 (а.с. 15). Як вбачається з Акту про встановлення факту проживання у житловому приміщенні ОСББ «Баварський» від 01.12.2023 року за адресою: [ADDRESS] проживають [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] (а.с. 13). Відповідно до характеристики КЗ «Харківський ліцей №65 ХМР» та довідки від 01.12.2023 року [PERSON] навчається у 3 класі КЗ «Харківський ліцей №65 ХМР» (а.с. 20, 22). З розрахунку заборгованості по аліментам, який виконано державним виконавцем Холодногірсько-Новобаварського ВДВС у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) Розтоцьким Д.П. від 01.10.2023 року, вбачається, що заборгованість [PERSON] по аліментам станом на 01.10.2023 року складає 75\~639,40 грн. При цьому за період з вересня 2021 року по вересень 2023 року жодних оплат аліментів боржником не проведено (а.с. 10). Згідно з відповіддю Головного управління Національної поліції в Харківській області від 23.11.2023 року 04.05.2021 сектором дізнання відділу поліції №1 Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області за заявою [PERSON] внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості та розпочато досудове розслідування в кримінальному провадженні №12023226250000140 за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 164 КК України. Нa теперішній час досудове розслідування в кримінальному провадженні №12023226250000140 від 04.05.2023 року триває (а.с. 16). Позивачем [PERSON] у позовній заяві наведено розрахунок неустойки (пені) за період з вересня 2021 року по вересень 2023 року на загальну суму 289808,30 грн. (а.с. 6). Відповідно до вимог ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно з положеннями ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Виходячи з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. При цьому ч.ч. 1, 4, 5 ст. 82 ЦПК передбачено, що обставини,\~які визнаються\~учасниками справи,\~не підлягають\~доказуванню,\~якщо суд\~не має\~обґрунтованого сумніву\~щодо достовірності\~цих обставин\~або добровільності\~їх визнання.\~Обставини,\~які визнаються\~учасниками справи,\~зазначаються в\~заявах по\~суті справи,\~поясненнях учасників\~справи,\~їхніх представників. Обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участь у справі, в якій такі обставини були встановлені. Відповідно до ч.1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитись від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Згідно з ч.4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Статтею 180 СК України\~встановлено обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі (частина третя\~статті 182 СК України\~у редакції, чинній на час ухвалення рішення про стягнення аліментів). У будь-якому випадку, чи то у разі стягнення аліментів у частці від доходу, чи у твердій грошовій, цей платіж є періодичним і повинен сплачуватися платником аліментів кожного місяця. Тобто, у разі несплати аліментів у поточному місяці, з 01 числа наступного місяця виникає заборгованість, яка тягне відповідальність у вигляді неустойки. Згідно з ч. 1 ст. 196 СК України\~у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо. Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а, отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. Законодавець установив розмір пені 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені. Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто формула така: заборгованість за місяць помножена на кількість днів заборгованості помножена на 1 %. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем. У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання. Якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені 1 %. Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості. У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %. До такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03.04.2019 року у справі № 333/6020/16-ц (провадження № 14-616цс18). Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України\~при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Отже, відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною першою\~статті 196 СК України Згідно наведеного позивачем розрахунку неустойка (пеня) складає 289808,30 грн. Правильність розрахунку відповідачем не оспорювалась. Суд виходить з того, що згідно наданого державним виконавцем розрахунку, загальна сума заборгованості по аліментам за період з вересня 2021 року по вересень 2023 року складає 75\~639,40 грн. Отже, враховуючи положення ч.1 ст. 196 СК України про те, що пеня не може бути більшою від 100 відсотків заборгованості, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову і стягнення з відповідача на користь позивача неустойки (пені) за несвоєчасну сплату аліментів на утримання дитини [PERSON] , [INFO] , у розмірі 75\~639,40 грн., що також визнано відповідачем у відповідній письмовій заяві, і не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити суду, та відмінності, які існують в державах учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. (Проніна проти України, №63566/00, пр.23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006р.). Згідно з ч. 1\~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Однак, у зв`язку з визнанням позову відповідачем на підставі ч.2 ст.142 ЦК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь держави 50 % судового збору, від якого позивач звільнена на підставі закону. Враховуючи викладене та

Outcome: approved