Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-19 00:00:00

\~ \~ \~ Позивач\~ [PERSON] \~07.12.2021\~року звернувся\~до Орджонікідзевського\~районного суду\~м.\~Харкова з\~позовом до\~Харківської філії\~державного підприємства\~«Інформаційний центр»\~Міністерства юстиції\~України про\~припинення \~обтяження.\~ В поданій до суду позовній заяві вказував, що він є співвласником квартири [ADDRESS] . 02.06.2021 року він з іншим співвласником вирішили продати квартиру та звернулися до приватного нотаріуса. Під час проведення перевірки приватним нотаріусом було виявлено, що в Єдиному реєстрі заборон відчудження об`єктів нерухомого майна вмаститься запис про накладення арешту на квартиру, який було внесено 27.11.2009 року реєстратором Харківською філією державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України на підставі постанови про арешт майна, 1105-14/09, 27.11.2009р. Орджонікідзевського ВДВС Харківського МУЮ, де зазначено власником квартири [PERSON] . Вважає, що заборона обтяження була накладена помилково, оскільки йому нічого як власнику не було відомо про відкрите виконавче провадження. Стверджує, що жоден державний виконавець Орджонікідзевського ВДВС Харківського МУЮ постанову про накладення арешту не виносив. Було з`ясовано, що виконавчий документ, боржником за якм є [PERSON] ніколи не надходив до Орджонікідзевського ВДВС Харківського МУЮ та на примусовому виконанні не перебував. Просив суд припинити обтяження-арешт нерухомого майна, зареєстрованого за реєстровим номером обтяження 9289370, яке зареєстровано 27.11.2009 року об 11:10:44 Харківською філією державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України на підставі постанови про арешт майна, 1105-14/09, 27.11.2009р., Орджонікідзевського ВДВС Харківського МУЮ на квартиру належну [PERSON] , що знаходиться за адресою% [ADDRESS] . Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 03.02.2022 року відкрито провадження у даній справі. Розпорядженням Голови Верховного суду від 14.03.2022 № 7/0/9-22 у зв`язку із запровадженням воєнного стану на території України територіальну підсудність судових справ Орджонікідзевського районного суду м. Харкова змінено на Київський районний суд м. Полтава. Справа № 644/11623/21 також передана на розгляд до Київського районного суду м. Полтави. Після цього справу в порядку, передбаченому ч. 3\~ст. 14 ЦПК України, передано на розгляд судді Шаповал Т.В. Ухвалою судді Київського районного суду м. Полтави від 06 червня 2023 року справу прийнято до свого провадження, розгляд справи вирішено продовжувати за правилами загального позовного провадження зі стадії розгляду по суті. Відповідачем відзив до суду не подавався. В судове засідання позивач, а також представник позивача [PERSON] не з`явились. До суду від представника позивача надійшла заява, в якій зазначила, що, у зв`язку з неможливістю провести судове засідання з технічних причин у режимі відео конференції у Орджонікідзевському районному суді м. Харкова за її участю, просить суд розглядати справу за її відсутності. Відповідач Харківська філія державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України ради, судом повідомлялись належним чином за місцем перебування, в судове засідання свого представника не направили з невідомих суду причин. Враховуючи відсутність підстав, передбачених\~ст.223 ЦПК України\~для відкладення розгляду справи, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності осіб, які в судове засідання не з`явились. Дослідивши та оцінивши докази у справі, суд приходить до висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно свідоцтва про право власності на житло від 18.01.2001 року співвласниками квартири за адресою [ADDRESS] є [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчудження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, вбачається, що наявне обтяження, а саме арешт на квартиру, зареєстрований 27.11.2009 року за №9289370 Харківською філією державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України на підставі постанови про арешт майна, 1105-14/09, 27.11.2009 Орджонікідзевського ВДВС Харківського МУЮ. Відповідно повідомлення Індустріального відділу державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 15.06.2021 року, перевіркою автоматизованої системи виконавчих проваджень було встановлено, що на виконанні відсутні виконавчі провадження, де боржником є [PERSON] та відносно якого винесено постанови про арешт майна боржника. Згідно повідомлення Харківського обласного державного нотаріального архіву від 01.12.2021 року, вказують, що відповідно до вимог п.1,7 ст. 8, ст..ст. 43, 45 Закону України «Про нотаріат» від 02.09.1993 року №3426-ХІІ, підпункту 3.5 п.3 глави 7 розділу ІІ «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України від 22.02.2012 року №296/5, надати інформацію не уявляється можливим. Відповідно до ч. 1\~ст. 2 ЦПК України\~завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно ч. 1\~ст. 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Звертаючись до суду з даним позовом, позивач посилаються на безпідставне накладення арешту на належну йому на праві спільної сумісної власності квартиру, а також що накладенням арешту порушено їх право розпоряджатися квартирою. У постанові від 22 лютого 2023 року у справі №489/3691/20 Верховний Суд зазначив, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України). Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку (стаття 51 ЦПК України). При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта\~статті 263 ЦПК України). У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 вересня 2021 року в справі № 335/5136/19 (провадження № 61-18942св20) зазначено, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному\~ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження. У справі, що переглядається, зміст і характер відносин між учасниками справи, встановлені судами попередніх інстанцій обставини справи, підтверджують, що цей спір виник між [PERSON] та банком. Тому державний реєстратор є неналежним відповідачем, і у зв`язку з цим у задоволенні позовних вимог [PERSON] до державного реєстратора необхідно відмовити із зазначеної підстави. Тому постанову суду апеляційної інстанції в частині позовних вимог [PERSON] до державного реєстратора належить скасувати та ухвалити нове рішення про відмову в їх задоволенні». У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати від 31 серпня 2022 року в справі № 521/6739/11 (провадження № 61-12575св21) зазначено, що «належним відповідачем має бути така особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги. Суд захищає порушене право чи охоронюваний законом інтерес позивача саме від відповідача. Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному\~ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження. Тобто, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову». Спір про припинення обтяження арешту майна може розглядатись як спір, пов`язаний з порушенням цивільних прав позивача на житло іншою особою. Належним відповідачем у такому спорі є особа, за заявою якого на майно позивача було накладено арешт, за рахунок якого можливо задовольнити таку позовну вимогу. Органи реєстрації, що забезпечують формування та ведення реєстру або його посадові особі, не можуть виступати належними відповідачами у такому спорі. Такий орган лише зобов`язаний виконати відповідне рішення суду незалежно від того, чи був цей орган залучений до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, чи не був залучений. На підставі викладеного, в даній справі Харківська філія державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України не є належним відповідачем. Пред`явлення позову до неналежної особи є підставою для відмови в задоволенні позову. Тому, в задоволенні позовних вимог [PERSON] до Харківської філії державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України про припинення обтяження необхідно відмовити. У зв`язку з відмовою в задоволенні позову не підлягають відшкодуванню позивачу понесені позивачами судові витрати.

Outcome: dismissed