Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-12 00:00:00

Керівник Покровської\~окружної\~прокуратури\~Донецької області\~в інтересах\~держави в\~особі Державної\~екологічної інспекції\~у Донецькій\~області звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просив стягнути з останнього на користь держави в особі Курахівської міської\~військової адміністрації\~Покровського району\~Донецької області шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу внаслідок вчинення адміністративного правопорушення та порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища в сумі 50932 грн. В обґрунтування позову зазначив, що відділом державного екологічного нагляду (контролю) природно-заповідного фонду, тваринного та рослинного світу, лісів та біоресурсів Державної екологічної інспекції у Донецькій області о 18 год. 00 хв. 13 листопада 2021 року на водоймі, яка розташована в с. Сонцівка Курахівської міської територіальної громади Покровського району Донецької області був виявлений факт грубого порушення правил рибальства, а саме відповідач за допомогою барильного тройника забагрив та незаконно виловив 14 шт. риби товстолоба загальною вагою 12 кг. 13 листопада 2021 року державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції у Донецькій області складено протокол про адміністративне правопорушення №006364 відносно відповідача за ч.4 ст.85 КУпАП. Постановою Мар`їнського районного суду Донецької області від 13 січня 2022 року у справі №237/4778/21 відповідача [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340 грн в дохід держави. Вказана постанова оскаржена не була та набрала законної сили 25 січня 2022 року. 13 листопада 2021 року під час складання протоколу про адміністративне правопорушення відносно відповідача, державним інспектором на підставі «Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів»,\~затверджених постановою\~КМУ від\~21\~листопада 2011\~року №1209,\~проведено розрахунок\~розміру шкоди,\~відповідно до\~якого сума\~шкоди,\~заподіяна відповідачем\~незаконним виловом\~водних біоресурсів\~ товстолоба\~у кількості\~14\~шт.\~вартістю за\~одиницю риби\~ 3638\~грн склала\~загалом 50932\~грн.\~Питання про\~відшкодування шкоди,\~завданої навколишньому\~природному середовищу\~судом при\~розгляді справи\~про адміністративне\~правопорушення не\~вирішувалось, внаслідок чого вона залишається не відшкодованою. Ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 08 листопада 2023 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Суд, дослідивши письмові докази, встановив наступні фактичні обставини. Постановою Мар`їнського районного суду Донецької області від 13 січня 2022 року у справі №237/4778/21, яка набрала законної сили 25 січня 2022 року, [PERSON] визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4\~ст. 85 КУпАП\~і накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто 340 (триста сорок) гривень в дохід держави (а.с.17-18). Вказаною постановою встановлено, що 13 листопада 2021 року приблизно о 18 годині 10 хвилин на водоймі, розташованій на території Курахівської міської територіальної громади в с. Сонцівка, було виявлено факт грубого порушення правил рибальства, а саме: громадянин\~\~ [PERSON] за допомогою багрильного тройника забагрив та незаконно виловив рибу 14 шт. товстолоба, загальною вагою 12 кг. Своїми діями\~\~ [PERSON] порушив вимоги п. 3.15, 3.14 Правил любительського і спортивного рибальства та\~ст. 63 Закону України «Про тваринний світ». Згідно частини шостої статті 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до розрахунку шкоди, заподіяної [PERSON] незаконним виловом риби (протокол №006364 від 13 листопада 2021 року), сума шкоди склала 50932 грн (а.с.20). В добровільному порядку відповідачем завдану державі шкоду не відшкодовано. Вирішуючи позовні вимоги, суд виходить із наступного. Згідно п.п. 3.14., 3.15. Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України 15.02.99 N 19 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28 квітня 1999 р. за N 269/3562 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), забороняється застосовувати без дозволу органів рибоохорони нові знаряддя та способи лову, які не передбачені цими Правилами рибальства. Забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. Відповідно до статті 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу.\~Розмір\~компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Згідно з частинами першою, четвертою, п`ятою статті 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" (далі - Закон) порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі (частина перша статті 69 Закону). Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Згідно положень статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Розмір такої шкоди обчислюється відповідно до Постанови КМУ N 1209 від 21 листопада 2011\~року "Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів" (яка була чинною\~на момент виникнення спірних правовідносин). Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду закріплені в статті 1166 ЦК України. Відповідно до частин першої та другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Підставою для цивільно-правової відповідальності за завдання шкоди є правопорушення, що включає як складові елементи: шкоду, протиправне діяння особи, котра її завдала, причинний зв`язок між ними, а також вину заподіювача шкоди. Так, під час вирішення спорів про відшкодування шкоди за статтею 1166 ЦК України доказуванню підлягає факт спричинення шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди і його вина, причинний зв`язок між протиправною дією та негативними наслідками. Відсутність хоча б одного з таких елементів виключає відповідальність за заподіяння шкоди. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Судом встановлено, що відповідач винен у заподіянні шкоди навколишньому природньому середовищу та станом на час розгляду справи завдану шкоду відповідачем не компенсовано. Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі. Згідно зі ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь Донецької обласної\~прокуратури,\~якою понесено\~судові втрати, підлягає стягненню сума судового збору у розмірі 2684 грн.

Outcome: approved