Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-11 00:00:00

20.12.2023\~року [PERSON] звернулася до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , в якій просить суд визначити частки у спільній сумісній власності на квартиру [ADDRESS] по частині кожному із співвласників, а саме: частки за [PERSON] , яка померла [INFO] , частки за [PERSON] , за [PERSON] , частки за [PERSON] . Мотивуючи свої вимоги тим, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 29.10.1997 року, виданого управлінням житлово-комунального господарства виконкому Одеської міської ради народних депутатів, згідно розпорядження №103305, її мати [PERSON] , яка померла [INFO] , її чоловік [PERSON] , донька [PERSON] , син [PERSON] приватизували на праві приватної спільної сумісної власності квартиру [ADDRESS] , загальною площею 62,8 кв.м., проте коли вона звернулася, в установленому законом порядку, до нотаріуса для оформлення спадщини, після смерті її матері [PERSON] , яка померла [INFO] , через те, що у свідоцтві на житло чітко не визначені частки кожному із співвласників, не змогла отримати свідоцтво про право на спадщину. З урахуванням викладеного, позивачка звернулася до суду із відповідним позовом. Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Петренку В.С. Ухвалою судді Київського районного\~суду м.\~Одеси Петренка\~В.С.від 21.12.2023 року було прийнято позовну\~заяву до\~розгляду та\~відкрито провадження\~по цивільній\~справі за\~позовною заявою[PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визначення розміру часток у приватній спільній сумісній власності. Розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні на\~ 12 лютого 2024 року. У судове засідання 12.02.2024 року позивачка та її представник не з`явилися, однак надали заяви, в яких просили суд розглянути справу за їх відсутності, позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили суд їх задовольнити. У судове засідання 12.02.2024 року відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , не з`явилися, однак надали заяви, в яких просили суд розглянути справу за їх відсутності, позовні вимоги визнали в повному обсязі, просили суд їх задовольнити. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позову, виходячи з наступного. Як вбачається із матеріалів справи та встановлено судом, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , на праві приватної спільної сумісної власності, належить квартира [ADDRESS] , загальною площею 62,8 кв.м. Вказана квартира\~належить [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло від 29.10.1997 року, виданого управлінням житлово-комунального господарства виконкому Одеської міської ради народних депутатів, згідно розпорядження №103305. [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , після її смерті [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса, з заявою про прийняття спадщини за законом, однак їй було повідомлено про неможливість видати свідоцтво про право на спадщину за законом, оскільки не визначені частки у спільній сумісній власності на квартиру [ADDRESS] , загальною площею 62,8 кв.м. Згідно ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.1226 ЦК України, частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. При цьому необхідно визначити якою є доля спадкодавця у праві спільної сумісної власності. Відповідно до ч. 1\~ст. 1267 ЦК України,\~частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Відповідно до\~ст. 1268 ЦК України,\~спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч. 3\~ст. 1268 ЦК України,\~спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно ч. 1\~ст. 1269 ЦК України,\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1\~ст. 1273 ЦК України,\~спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановлено\~ст. 1270 цього кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу за місцем відкриття спадщини. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (ч.3\~ст. 1296 ЦК України). Відповідно до ч. 1\~ст. 357 ЦК України,\~частки у праві спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом. Відповідно до вимог ст.355 ЦК України,\~майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно); майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності; право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом; спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно. Статтею 368 ЦК України\~передбачено, що спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Відповідно до ч. 2\~ст. 372 ЦК України, у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. Пунктом 17 постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 07.02.2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» передбачено, що частка суб`єкта права спільної сумісної власності визначається, зокрема, при поділі майна, виділі частки зі спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини. Відповідно до вимог ст.370 ЦК України, співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Відповідно до п.5\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 року №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», частка учасника спільної сумісної власності визначається при поділі майна, виділі частки з спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини. При відсутності доказів про те, що участь когось з учасників спільної сумісної власності (крім сумісної власності подружжя) у надбанні майна була більшою або меншою - частки визначаються рівними. У відповідності до п. 23\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року, №7 «Про судову практику у справах про спадкування», п. 3.1 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Приймаючи до уваги, що квартира [ADDRESS] , загальною площею 62,8 кв.м., належить на праві приватної спільної сумісної власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 29.10.1997 року, виданим управлінням житлово-комунального господарства виконкому Одеської міської ради народних депутатів, згідно розпорядження №103305, суд зазначає, що розмір часток співвласників у спільній сумісній власності на час смерті [PERSON] , яка померла [INFO] на квартиру [ADDRESS] , загальною площею 62,8 кв.м., є рівними, тобто належало по 1/4 частки кожному. Таким чином, судом встановлено, що розмір часток [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на квартиру [ADDRESS] , загальною площею 62,8 кв.м., є рівними, тобто вказаним особам належало по 1/4 частки квартири, а тому, з урахуванням визнання позову відповідачами, позовні вимоги про визначення розміру часток у приватній спільній сумісній власності на нерухоме майно є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Приймаючи до уваги, що позивачем не заявлені вимоги про відшкодування судових витрат, у суду відсутні підстави для покладення витрат на відповідачів.

Outcome: approved