Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-31 00:00:00

06.11.2023 року до Ленінського районного суду м.Харкова звернулась [PERSON] з позовною заявою до ХМР про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій просить суд визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом після смерті померлої [PERSON] , яка померла [INFO] терміном в один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили, судові витрати залишити за позивачем. Позовна заява обґрунтована тим, що [INFO] померла мати позивача - [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] виданого 19.10.2021 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків). Родинні відносини заявника підтверджуються копією свідоцтва про народження [PERSON] серія [NUMBER] , виданого 26.09.2023, згідно якого батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] . Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища №00010234732 від 16.03.2012 прізвище [PERSON] після одруження змінено з [PERSON] на [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне їй майно, до складу якого входить квартира, розташована за адресою: [ADDRESS] . Позивач є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері [PERSON] . Однак, 25.10.2023 позивач [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Клопотова С.П., який повідомив, що строк для прийняття спадщини пропущено та порекомендував звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері. Позивач зазначає, що строк для подання заяви про прийняття спадщини пропустила з поважних причин, а саме через проведення активних бойових дій на території м.Харкова та Харківської області внаслідок повномасштабного вторгнення рф на територію України, йшла масова евакуація населення з м.Харкова, нотаріальні контори не працювали, а позивач обмежила своє пересування та переважно перебувала в укритті. Проте, розуміючи, що строк прийняття спадщини спливає, позивач [PERSON] 12.04.2022 за допомогою поштового зв?язку, направила приватному нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Лавінді Н.О. заяву про прийняття спадщини, тобто вчинила достатні дії для прийняття спадщини, враховуючи ті обставини, які склалися навесні 2022. Позивач [PERSON] просить суд визначити їй додатковий строк терміном один місяць для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] . Ухвалою Ленінського районного суду м.Харкова від 10.11.2023 відкрито загальне позовне провадження, справа призначена до підготовчого судового засідання (а.с.18-19). Ухвалою Ленінського районного суду м.Харкова від 11.01.2024 закрито підготовче провадження у цивільній справі, призначено справу до судового розгляду (а.с. 27). В судове засідання позивач [PERSON] не з`явилася, належним чином та своєчасно повідомлена про дату, час та місце слухання справи, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі (а.с.20). Відповідно до ч.3 ст. 211 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи представник відповідача Харківської міської ради, відповідно до вимог п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, (в матеріалах справи міститься особиста розписка про обізнаність про дату та час розгляду справи (а.с.22), в судове засідання не з`явився, в порушення ст.131 ЦПК України про причини неявки суд не повідомив, не скористався своїм правом на подання відзиву на позовну заяву, будь-яких заяв чи заперечень від нього не надходило. Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані, зокрема, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. Частиною 3 ст. 131 ЦПК України передбачено, що у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Сторона відповідача була обізнана про наявність відкритого судового провадження, повідомлялася належним чином про час та місце розгляду справи однак, свої правом в установлені строки не скористалася, а про наявність причин пропуску відповідного строку, які б могли бути визнані судом поважними, не повідомила. Враховуючи положення ч.8 ст.178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами. У відповідності до ч.2 ст 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст.ст. 4,5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду по захист своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Статтею 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Судом встановлено, що відповідно свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] , виданого 19.10.2021 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), [INFO] померла мати заявника - [PERSON] , [INFO] (а.с.10). Позивач [PERSON] є рідною донькою померлої [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серія [NUMBER] (а.с.11). Родинні відносини заявника [PERSON] також підтверджуються копією витягу з Держаного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища №00010234732 від 16.03.2012, відповідно до якого між [PERSON] та [PERSON] 04.08.1988 укладено шлюб, прізвище « [PERSON] » після укладення шлюбу змінено на « [PERSON] » (а.с.14). Після смерті матері заявника - [PERSON] відкрилась спадщина на належне їй майно, до складу якої входить квартира, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (а.с.12-13). Єдиним спадкоємцем спадкового майна після смерті [PERSON] є позивач [PERSON] . Листом приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Клопотова С.П. від 25.10.2023 № 25-10-2/23 позивачу [PERSON] відмовлено в оформленні спадкових справ після смерті матері [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Вказано, що реалізація позивачем власного права на спадкування унеможливлюється з підстав недотримання законодавчих вимог строку на прийняття спадщини, рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.4-5). За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Згідно з положеннями статей 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Правила частини третьої статті 1272ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку визначаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17, у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, які повинні бути пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Так, Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022, у зв`язку з військовою агресією рф проти України, на підставі пропозиції РНБО України, відповідно до п.20 ч.1 ст.106 Конституції України, ЗУ «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05:30 год. 24.02.2022 строком на 30 діб, який у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією рф проти України, Указами Президента України продовжено до 14.02.2024. Таким чином, об`єктивними обставинами поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини суд визнає впровадження військового стану в країні, небезпеку збройної агресії, особливості роботи нотаріусів, нотаріальних контор під час воєнного стану та на території зони бойових дій, поблизу лінії фронту (м.Харків). Вказані обставини пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця, що потягло за собою незначний пропуск строку для прийняття спадщини, тому суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову та надання додаткового строку для прийняття спадщини.

Outcome: approved