Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-11 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська з позовною заявою до Краматорської районної державної адміністрації, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Акімова Олена Віталіївна про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, в якій просить: визначити йому додатковий строк, у три місяці для подання заяви до нотаріальної контори/нотаріуса про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] помер батько позивача - [PERSON] , [INFO] , який був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] . Після смерті батька позивача, відкрилась спадщина, до якої зокрема входить житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] , який належав останньому на праві власності. Позивач мав право прийняти спадщину після смерті свого батька [PERSON] , протягом 6 місяців після його смерті, тобто не пізніше [INFO] . Однак, до теперішнього часу, зі спливом 6-місячного терміну з моменту відкриття спадщини, позивач не прийняв спадщину, оскільки для її отримання не мав можливості у встановлений законом строк звернутись із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки існували на те поважні причини, а саме те, що: 24.02.2022 року, розпочалася збройна агресія російської федерації щодо України, тому питання прийняття спадщини в цей час не поставало. Окрім того, у березні 2022 року, позивач отримав у державній нотаріальній конторі усну консультацію та роз`яснення, що строк для прийняття спадщини в умовах воєнного стану продовжено до 10 місяців, а також йому повідомили, що у зв`язку із повномасштабним вторгненням нотаріальні дії, які до відновлення функціонування єдиних та державних реєстрів (зокрема, державного реєстру речових прав на нерухоме майно, єдиного реєстру обтяжень рухомого майна, державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських організацій) тимчасово вчинити неможливо. Це стосується видачі свідоцтв про набуття права власності на нерухоме/рухоме майно, у т.ч. про право на спадщину. 16.04.22 р., позивач переїхав на постійне місце проживання в м. Київ, де встав на облік, як внутрішньо переміщена особа, на даний час мешкає за адресою: [ADDRESS] . Крім вищенаведеного, з 31.01.2017 р. перебуває у трудових відносинах з ПрАТ «ВФ Україна», робота позивача пов`язана з виконанням робіт з технічної експлуатації мережі мобільного зв`язку (критичної інфраструктури), а також робіт по запитам ЗСУ, що передбачає тривалі відрядження до іншої місцевості. З початку повномасштабного вторгнення, брав участь у відновленні мережі зв`язку в м. Херсон та Херсонській області, м. Черкаси, м. Києві та Київській області, мав декілька відряджень у зону бойових дій. 05.07.2023р., на заяву позивача про прийняття спадщини, приватний нотаріус Київського нотаріального округу Акімова О.В., виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, у зв`язку з тим, що спадкоємцем був пропущений передбачений законодавством шестимісячний строк для прийняття спадщини, а визначення додаткового строку на прийняття спадщини може бути здійснене у судовому порядку. З урахуванням вищезазначеного позивач вважає, що ним пропущений строк прийняття спадщини з поважних причин, а тому існують підстави для визначення судом додаткового строку, достатнього для подання останнім заяви про прийняття спадщини. Також, повідомляє, що окрім позивача інших спадкоємців - померлого [PERSON] - не має. 01.08.2023 року ухвалою судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Михальченко А.О. відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Позивачем [PERSON] подано до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська клопотання про заміну первісного відповідача Краматорську районну державну адміністрацію на належного відповідача Дружківську міську військову адміністрацію Краматорського району Донецької області. Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 15.09.2023 року у цивільній справі за позовом [PERSON] до Краматорської районної державної адміністрації третя особа [PERSON] , про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини замінено первісного відповідача Краматорську районну державну адміністрацію на належного відповідача Дружківську міську військову адміністрацію Краматорського району Донецької області. Цивільну справу за позовом [PERSON] до Дружківської міської\~військової адміністрації\~Краматорського району\~Донецької області третя особа [PERSON] , про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини передано на розгляд Дружківському міському суду Донецької області. 15.11.2023 року справа надійшла до Дружківського міського суду Донецької області. Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 16.11.2023 р. справу прийнято до свого провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 04.01.2024 р. підготовче засідання у справі закрито та призначено до судового розгляду по суті на 30.01.2024 р. 30.01.2024 р. розгляд справи відкладено у зв`язку із першою неявкою в судове засідання відповідача. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Надав суду заяву в якій просить розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач Дружківська міська військова адміністрація Краматорського району Донецької області у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Участь свого повноважного представника в судовому засіданні не забезпечили, клопотань або заяв про відкладення або розгляд справи без їх участі суду не надали. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Акімова О.В. у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. Надала суду заяву про розгляд справи без її участі. На підставі ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України, в разі неявки всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч.1 ст.280 Цивільного процесуального кодексу України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, об`єктивно оцінивши у сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, давши їм оцінку в сукупності, суд вважає, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Статтями 15 та 16 ЦК України\~передбачено право особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. До відносин спадкування правила ЦК України (книга 6 Спадкове право, ст.ст.1216-1308) застосовуються, якщо спадщина відкрилась після набрання ним чинності з 01 січня 2004 року, а також якщо спадщина відкрилась до цієї дати, але не була прийнята ніким із спадкоємців (пункти 1, 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України). За загальними правилами про спадкування, передбаченими ст. 1216, 1218, 1220 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Частиною 3 статті 1223 ЦК України визначено, що у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу (ст. 1258 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Відповідно до\~ст.1221\~ЦК України,\~місцем відкриття\~спадщини є\~місце подання\~першої заяви,\~що свідчить\~про волевиявлення\~щодо спадкового\~майна,\~спадкоємців,\~виконавців заповіту,\~осіб,\~заінтересованих в\~охороні такого\~майна,\~або вимоги\~кредиторів (ч.1). На підставі отриманої першої заяви нотаріус заводить спадкову справу, яка підлягає державній реєстрації у Спадковому реєстрі в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ч.2). Відповідно до ч. 1 ст.9-1 Закону № 1669-VII, у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюються або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням КМУ, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів. Судом встановлені наступні фактичні обставини справи і відповідні їм правовідносини. Позивач [PERSON] , [INFO] , уродженець м. Краматорськ, Донецької області є громадянином України, зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією паспорта громадянина України серія [NUMBER] виданого Краматорським МВ УМВС України в Донецькій області від 11.05.1998 року (а.с.10-14). Згідно свідоцтва про народження серія [NUMBER] від 27.02.1974 року виданого Краматорським міським бюро РАЦС Донецької області [PERSON] народився [INFO] , батьком зазначений [PERSON] (а.с.7). [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Дружківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис про смерть № 1021 від 13.10.2021 року (а.с.8). Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії виданої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Акімовою Оленою Віталіївною від 05.07.2023 року [PERSON] відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його батька [PERSON] , померлого [INFO] , з наступних підстав: Згідно п. 4.9 Глави 10 розділу П Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України», «свідоцтво про право на спадщину видається на підставі заяви спадкоємців, які прийняли спадщину, після закінчення шести місяців з дня відкриття спадщини, а у випадках, передбачених частиною другою статті 1270, статтею 1276 Цивільного кодексу України, - не раніше зазначених у цих статтях строків. Згідно п. 3.15 Глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України», «Якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину. 3.21. Спадкоємець, який постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 Цивільного кодексу, він не заявив про відмову від неї. 3.22. У разі відсутності у паспорті такого спадкоємця відмітки про реєстрацію його місця проживання доказом постійного проживання із спадкодавцем може бути: довідка органу реєстрації місця проживання про те, що місце проживання спадкоємця на день смерті спадкодавця було зареєстровано за однією адресою зі спадкодавцем». Згідно заяви [PERSON] та відмітки в його паспорті, він зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . В заяві та довідці, виданій виконавчим комітетом Дружківської міської ради року за № 473, зазначено, що померлий на день смерті проживав за адресою: [ADDRESS] (а.с.5). Як вбачається із довідки ПрАТ «ВФ Україна» № ТД-23-06594 від 14.07.2023 року [PERSON] працює в компанії ПрАТ «ВФ Україна» з 31.01.2017 року. Виконує роботи з технічної експлуатації мережі мобільного зв`язку (критичної інфраструктури), а також роботи по запитам ЗСУ. Брав активну участь під час проведення відновлювальних робіт мережі зв`язку у м. Київ та Київська область, був задіяний у відновленні мережі зв`язку у м. Херсон та в Херсонській області. За період повномасштабного вторгнення РФ має декілька службових відряджень, в тому числі у зону бойових дій (а.с.9). Як вбачається з листа приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Акімової О.В. 05.07.2023 р. нею заведено спадкову справу №07/2023, номер справи у спадковому реєстрі 70889975) до майна померлого [INFO] [PERSON] на підставі заяви [PERSON] про видачу свідоцтва про прийняття спадщини. Із заявою про прийняття спадщини або про відмову від спадщини ніхто із спадкоємців не звертався. Свідоутво про право на спадщину не видавалося (а.с.91). Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №74774512 від 16.11.2023 року наданої Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Акімовою О.В. у спадковому реєстрі міститься інформація про наявність спадкової справи за номером у спадковому реєстрі 70889975, номер у нотаріуса 07/2023, дата заведення: 05.07.2023, місце заведення: м. Київ, Київський міський, Приватний нотаріус Акімова О.В. (а.с.93). Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/ спадкові договори) №747774312 від 16.77.2023 року наданої Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Акімовою О.В. у Спадковому реєстрі відсутня інформація про заповіти / спадкові договори (а.с.92). Судом встановлено, що спадкову справу було зареєстровано за зверненням позивача [PERSON] , заповіти [PERSON] , [INFO] не складалися, до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини окрім позивача ніхто не звертався. Таким чином, у судовому засіданні встановлено факт пропуску строку для прийняття спадщини позивачем, який не є підставою для усунення від спадкування, оскільки позивач має право на спадщину після смерті батька за законом. Однак, він не може реалізувати його у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для прийняття спадщини. Отже право останнього підлягає захисту в судовому порядку. Визначаючи спадкоємцю додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Право на справедливий судовий розгляд, закріплене у п. 1 ст. 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя. Тобто Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства. Гарантоване ст.\~6\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272\~ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320 цс 17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. У відповідності до роз`яснень, що містяться в абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7, вирішуючи питання при визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як роз`яснив у своїй постанові від 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17 Верховний Суд у складі Другої судової палати Касаційного цивільного суду, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженням, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Із позовної заяви вбачається, що позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини після смерті спадкодавця у зв`язку із об`єктивними, непереборними труднощами, що стало перешкодою до реалізації своїх спадкових прав та пропуску шестимісячного строку. Пропуск строку для прийняття спадщини стався через причини, які на думку позивача дають правові підстави вважати їх поважними. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення («Серявін та інші проти України» (Seryavin and Others v. Ukraine) від 10 лютого 2010 року, заява №4909/04). Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.\~81\~ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає, що позивач пропустив строк прийняття спадщини після смерті спадкодавця з поважних причин. Таким чином, враховуючи встановлені фактичні обставини справи та причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, які суд визнає поважними, на підставі наведених вище норм закону, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, підлягають задоволенню. На підставі викладеного

Outcome: approved