Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-07 00:00:00

Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (далі - позивач, КП «Київтеплоенерго») звернулось до суду з позовом до [PERSON] (далі - відповідач, [PERSON] ), в якому просить стягнути з відповідача на свою користь суму заборгованості за спожиті послуги, а саме: - заборгованість за спожиті до 01 травня 2018 року послуги з централізованого опалення у розмірі 19 486,58 грн.; - заборгованість за спожиті до 01 травня 2018 року послуги з централізованого постачання гарячої води у розмірі 23 266,83 грн.; - заборгованість за спожиті з 01 травня 2018 року послуги з централізованого опалення у розмірі 20 433,90 грн.; - заборгованість за спожиті з 01 травня 2018 року послуги централізованого постачання гарячої води у розмірі 39 633,99 грн.; - витрати пов`язані з отриманням інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно у розмірі 33,00 грн.; - судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 2 270,00 грн. В обгрунтування позову зазначає, що позивач здійснює надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води у будинку за адресою: [ADDRESS] . Квартира за адресою: [ADDRESS] під`єднана до внутрішньобудинкової системи теплопостачання, а отже [PERSON] , є споживачем послуг з централізованого опалення та/або централізованого постачання гарячої води. Відповідач від послуг централізованого опалення та/або централізованого постачання гарячої води у встановленому чинним законодавством порядку не відмовлявся (не відключався). Позивач свої зобов`язання виконує належним чином. Відповідач свої зобов`язання не виконує, не здійснює платежів за отримані послуги, у зв`язку із чим утворилась заборгованість, яка станом на 01 серпня 2021 року становить 60 067,89 грн. (заборгованість за послуги з централізованого опалення у розмірі 20 433,90 грн., заборгованість за послуги з централізованого постачання гарячої води у розмірі 39 633,99 грн.). Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 31.01.2022 року відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін у цивільній справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» в особі структурного підрозділу «Енергозбут» до [PERSON] про стягнення заборгованості та призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 13.04.2022 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 13.04.2022 року відкладено розгляд справи на 04.10.2022 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 04.10.2022 року відкладено розгляд справи на 23.01.2023 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 23.01.2023 року відкладено розгляд справи на 19.04.2023 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 19.04.2023 року відкладено розгляд справи на 02.08.2023 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 02.08.2023 року відкладено розгляд справи на 05.10.2023 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 05.10.2023 року відкладено розгляд справи на 08.02.2024 року Представник позивача у судове засідання не з`явився; про день, час, місце розгляду справи повідомлений належним чином; подав до суду клопотання, у якому просив розгляд справи здійснювати без його участі; позовні вимоги підтримав, просив задовольнити, проти ухвалення судом заочного рішення не заперечував. Відповідач у судове засідання не з`явився; відзив на позов не подав, повідомлявся судом про розгляд справи у встановленому законом порядку. Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Статтею 280 ЦПК України, встановлено, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Згідно статті 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). З огляду на вказане, суд визнав за можливе проводити заочний розгляд справи за відсутності відповідача та ухвалити у справі заочне рішення. Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши та оцінивши письмові докази у справі у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, враховуючи наступне. Судом встановлено, що розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 10 квітня 2018 року № 591 КП «Київтеплоенерго» видано ліцензію на право провадження господарської діяльності з виробництва та постачання теплової енергії споживача, у зв`язку із чим КП «Київтеплонерго» здійснює з 01 травня 2018 року надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води. На підставі типового договору, підготовлено та опубліковано договір про надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води в газеті «Хрещатик» від 28 березня 2018 року № 34 (5085). [PERSON] місце проживання якого зареєстроване за адресою: [ADDRESS] є споживачем послуг зцентралізованого опалення та гарячої води, які надає КП «Київтеплоенерго») (ПАТ «Київенерго») за вказаною адресою. На підставі договору № 602-18 про відступлення права вимоги (цесії) від 11 жовтня 2018 року, укладеного піж ПАТ «Київенерго» (кредитор) та Комунальним підприємством (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», прийняв право вимоги до відповідача з оплати спожитих до 01 травня 2018 року послуг з централізованого опалення та/або централізованого постачання гарячої води у розмірі 42 753,41 грн. Згідно пункту 3.4.2 договору цесії новий кредитор має право на отримання замість кредитора від споживачів, визначених у додатку № 1 та/або додатку № 2 до договору цесії сплати заборгованостей. Надання послуг здійснювалось на підставі договору про надання послуг з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води, - затвердженого Правилами, який був опублікований 31 липня 2014 року на офіційному сайті ПАТ «Київенерго», а також у газеті «Хрещатик» від 06 серпня 2014 року № 111 (4511). Згідно розрахунку заборгованості за послуги з центрального опалення та постачання гарячої води станом на 01 серпня 2021 року складає 60 067,89 грн та складається з заборгованості з постачання централізованого опалення у розмірі 20 433,90 грн та заборгованості за з централізованого постачання гарячої води у розмірі 39 633,99 грн). Статтею 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил. Правовідносини з постачання фізичним особам централізованого опалення та постачання гарячої води регулюються Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодних та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення від 21 липня 2005 р. № 630 (далі - Правила). Відповідно до п. 8 Правил послуги надаються споживачеві згідно з договором, що оформляється на основі типового договору про надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води. Відповідно до пункту 11 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодних та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення у разі встановлення будинкових засобів обліку води у багатоквартирному будинку, де окремі квартири обладнані квартирними засобами обліку, споживач, який не має квартирних засобів обліку, оплачує послуги згідно з показаннями будинкових засобів обліку, не враховуючи витрати води виконавця, юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, які є власниками або орендарями приміщень у цьому будинку, та сумарних витрат води за показаннями усіх квартирних засобів обліку. Різниця розподіляється між споживачами, які не мають квартирних засобів обліку, пропорційно кількості мешканців квартири в разі відсутності витоків із загальнобудинкової мережі, що підтверджується актом обстеження, який складається виконавцем у присутності не менш як двох мешканців будинку. Відповідно до пункту 21 Правил, у разі відсутності у квартирі (будинку садибного типу) та на вводах у багатоквартирний будинок засобів обліку води і теплової енергії плата за надані послуги справляється згідно з установленими нормативами (нормами) споживання, абз.2 пункту 21 з централізованого опалення - з розрахунку за 1 кв. метр (куб. метр) опалюваної площі (об`єму) квартири (будинку садибного типу) та додатково за перевищення розрахункової потужності приладів опалення (радіаторів) згідно з законодавством. Відповідно до пункту 18 Правил розрахунковим періодом для оплати послуг є календарний місяць. Плата за послуги вноситься не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим, якщо договором не встановлено інший строк. Згідно статті 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Відповідно до статті 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», виконавець зобов`язаний, зокрема забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору. Зі змісту статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» вбачається, що споживач, зокрема зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Крім того, зазначений обов`язок споживача оплачувати вчасно та в повному обсязі житлово-комунальні послуги, а також брати участь у витратах по утриманню будинку (квартири) і прибудинкової території, проведенню ремонту, визначений нормами ЖК України, а саме статтями 68, 156, 162. Так, за приписами статей 526, 525, 610 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Установлено, що [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Як вбачається з розрахунку заборгованості за житлово-комунальні послуги КП «Київенерго» за період з 01 травня 2018 року по 01 серпня 2021 року заборгованість за послуги з центрального опалення та постачання гарячої води складає 60 067,89 грн та складається з заборгованості з постачання централізованого опалення у розмірі 20 433,90 грн та заборгованості за з централізованого постачання гарячої води у розмірі 39 633,99 грн). Відповідно до договору відступлення прав вимоги (цесії) від 11 жовтня 2018 року № 602-18 заборгованість з централізованого опалення становить 42 753,41 грн. Суд звертає увагу на те, що відповідачами в ході розгляду справи розрахунок позивача не спростовано та не заявлено з цього приводу будь-яких клопотань, заперечень. Частинами 1, 2, 3 та 4 статті 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до положень статей 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (стаття 80 ЦПК України). Зважаючи на те, що відповідачі є споживачами послуг, оплату яких вчасно та регулярно не здійснювали, що призвело до утворення заборгованості у розмірі 102 821,30 грн., вказана заборгованість підлягає стягненню в примусовому порядку. На основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилався позивач, як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, враховуючи, що [PERSON] не надав доказів про виконання своїх обов`язків щодо сплати за надані послуги, суд прийшов до висновку про необхідність задоволення позову в повному обсязі. У зв`язку із задоволенням позову в повному обсязі, судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 2 270,00 грн., відповідно до статті 141 ЦПК України, покладаються на відповідача. На підставі викладеного та

Outcome: approved