Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-30 00:00:00

[PERSON] звернувся з позовом до Городоцької міської ради Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , що помер [INFO] , терміном три місяці. Вимоги мотивував тим, що [INFO] померла його мати [PERSON] . В 2021 році [PERSON] віднайшов державний акт ІІ-ЛВ №056724 виданий 26.12.2002 року, на підставі розпорядження Городоцької РДА від 02.12.2002р. №721, за яким [PERSON] належало право власності на земельну ділянку площею 1,1893 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. У зв`язку із цим [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Львівського районного нотаріального округу Богаченко О.І. із заявою про прийняття спадщини - вищевказаної земельної ділянки. Між тим, листом нотаріуса від 22.12.2021 йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину з тих підстав, що правовстановлюючий документ на спадкове майно, зокрема Державний акт серії ЛВ ІІ№056724 виданий після смерті спадкодавця. У зв`язку із цим [PERSON] 05.01.2023 звернувся до Городоцького районного суду Львівської області із позовом про визнання недійсним та скасування розпорядження, державного акту та визнання за ним права на земельну частку (пай) в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] . [INFO] [PERSON] помер. Оскільки [PERSON] був неодруженим, дітей мав, то він, будучи спадкоємцем другої черги за законом, звернувся до Городоцького районного суду Львівської області про визнання його правонаступником позивача в справі №441/25/23, просив зупинити провадження в цій справі для належного оформлення спадщини. Коли він звернувся до нотаріуса як спадкоємець після смерті [PERSON] , нотаріусом роз`яснено йому, що згідно п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Таким чином, в практичній площині до загального 6-місячного строку від смерті спадкодавця на прийняття спадщини додається ще 4 (чотири) місяці, і загалом буде 10 місяців. Нотаріус чомусь не відкрив спадкову справу після смерті брата, а рекомендував йому прийти до початку десятого місяця, тобто орієнтовано в листопаді 2023 року для відкриття спадкової справи. Між тим, коли у жовтні 2023 року він з`явився до нотаріуса із документами для відкриття спадкової справи після смерті [PERSON] , нотаріус повідомив йому, що ним пропущено строк на подання такої заяви, оскільки постановою Кабінету Міністрів України від 09.05.2023 №469 норма про застосування 10 місяців була скасована з 18.06.2023. Тобто з 18.06.2023 діє загальний строк прийняття спадщини - 6 місяців. У зв`язку із цим нотаріус виніс постанову від 11.10.2023. Таким чином, у нього виникла потреба звернутися до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , оскільки такий строк пропущено не з його вини, та причину пропуску строку він вважає поважною. 10.11.2023 відкрито провадження у справі. В судове засідання позивач не з`явився, 31.01.2024 представник позивача [PERSON] подала заяву у якій позовні вимоги підтримала, просив позов задоволити, справу розглядати у її відсутності. Представник Городоцької міської ради Львівської області в судове засідання не з`явився, 04.12.2023 міський голова подав клопотання про розгляд справи за відсутності їх представника (а.с.22). Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, подали заяви про розгляд справи у їх відсутності, фіксація судового процесу технічними засобами згідно положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснюється. Вивчивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] та позивач [PERSON] є дітьми [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копіями свідоцтва про народження (а.с. 6, 7). [PERSON] померла [INFO] [PERSON] фактично прийняв спадщину після смерті [PERSON] [PERSON] 05.01.2023 звернувся до Городоцького районного суду Львівської області із позовом про визнання недійсним та скасування розпорядження, державного акту та визнання за ним права на земельну частку (пай) в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] . [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] (а.с.8). Оскільки [PERSON] був неодруженим, дітей мав, то він, будучи спадкоємцем другої черги за законом, звернувся до Городоцького районного суду Львівської області про визнання його правонаступником позивача в справі №441/25/23, просив зупинити провадження в цій справі для належного оформлення спадщини. [PERSON] просить про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті брата, мотивуючи тим, що згідно п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Таким чином, в практичній площині до загального 6-місячного строку від смерті спадкодавця на прийняття спадщини додається ще 4 (чотири) місяці, і загалом буде 10 місяців. Нотаріус не відкрив спадкову справу після смерті брата позивача, а рекомендував йому прийти орієнтовано в листопаді 2023 року для відкриття спадкової справи. Між тим, коли у жовтні 2023 року позивач з`явився до нотаріуса із документами для відкриття спадкової справи після смерті [PERSON] , нотаріус повідомив йому, що ним пропущено строк на подання такої заяви, оскільки постановою Кабінету Міністрів України від 09.05.2023 №469 норма про застосування 10 місяців була скасована з 18.06.2023. Тобто з 18.06.2023 діє загальний строк прийняття спадщини - 6 місяців. Відповідно до ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Положеннями ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права. Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року зазначив, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Положеннями ч. 3 ст. 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що він пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому визначає позивачу додатковий строк, достатній для прийняття спадщини, терміном один місяць.

Outcome: approved