Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-11 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] , посилаючись на те, що після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, до складу якої входить частина квартири [ADDRESS] . На момент відкриття спадщини позивач із [PERSON] не проживала, у квартирі зареєструвалася після її смерті. Позивач була переконана у тому, що спадкоємцем померлої є її син [PERSON] , а тому ніяких дій, направлених на реалізацію спадкових прав вона не вчиняла. Між тим на початку липня 2023 року [PERSON] з чоловіком вирішили зробити в квартирі, де проживала померла, косметичний ремонт. Під час інвентаризації шухляди вони натрапили на папку із документами, в якій виявили заповіт, датований 26.10.1995 року. Згідно цього заповіту [PERSON] заповіла належну їй частку у приватизованій квартирі. 17 липня 2023 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Гуменної А.А. із заявою про видачу свідоцтва про право власності на спадщину за законом. Постановою від 17.07.2023 року нотаріус відмовила позивачу у видачі свідоцтва у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 03.08.2023 року відкрито провадження у справі. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 23.10.2023 року закрито підготовче провадження. До суду надійшла заява представника позивача [PERSON] - адвоката Олійник О.М., про слухання справи за її відсутності із зазначенням щодо підтримання доводів позовної заяви в повному обсязі та ухвалення рішення на підставі наявних у справі доказів. Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомив. До суду надав письмові пояснення в яких заперечував проти задоволення позивних вимог. У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. [INFO] померла [PERSON] , про що відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції 12.08.2015 року складено відповідний актовий запис №12189. За життя [PERSON] склала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Сьомої Харківської державної нотаріальної контори Теленковою І.В. 26.10.1995 року, яким заповіла належну їй частину приватизованої квартири, що знаходиться в [ADDRESS] [PERSON] . Згідно свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 08.07.1994 року квартира [ADDRESS] належить на праві спільної власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . 17.07.2023 року ПН ХМНО Гуменною А.А. було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі [PERSON] свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] , у зв`язку із пропущенням строку для прийняття спадщини та ненадання доказів постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Позивач вказує, що вона навіть не припускала можливості наявності складеного на її ім`я [PERSON] заповіту, про його існування вона дізналась лише на початку липня 2023 року та 17.07.2023 року подала відповідну заяву про прийняття спадщини до нотаріуса, однак шестимісячний строк на подання такої заяви вже сплинув. Згідно вимог ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У постанові від 13.03.2020 року по справі №314/2550/17 Верховний Суд зауважив наступне: вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Постановою Пленуму ВСУ від 30.05.2008 за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини та має виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, враховуючи, що позивач об`єктивно не міг раніше звернутися до нотаріуса, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними. При цьому, у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Така позиція узгоджується із правовою позицією, висловленою Верховним Судом України в постанові від 06.09.2017 у справі № 6-496цс17. Враховуючи викладене, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] заявлені обґрунтовано та підлягають задоволенню з урахуванням досліджених у судовому засіданні доказів. На підставі викладеного,

Outcome: approved