Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-25 00:00:00

03.10.2023 Садгірським районним судом м. Чернівці отримано позовну заяву [PERSON] до [PERSON] , треті особи, без самостійних вимог: Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради, Департамент урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради, про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, у якій позивач просить суд увалити рішення про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою позивача [PERSON] , шляхом зобов`язання відповідача [PERSON] знести за свій рахунок самовільне будівництво за адресою: [ADDRESS] . Позивач зазначає, що є власником будинковолодіння та земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] та звертався до інспекції ДАБК Чернівецької міської ради про здійснене самочинне будівництво на суміжній ділянці, що належить відповідачці. Вказує, що будівництво за адресою: [ADDRESS] здійснюється без дотримання санітарних норм та норм ДБН, із постійною загрозою здоров`ю та безпеці мешканців будинку. Позивач долучає висновок експерта за результатами проведення експертного будівельно-технічного дослідження № 99/23-29 від 31.08.2023, згідно з яким встановлено, що виконані будівельні роботи за адресою: [ADDRESS] , проведені [PERSON] , не відповідають вимогам ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування і забудова територій» в частині відстані до межі, в частині погіршення інсоляції та природного освітлення житлових кімнат кв. [ADDRESS] та в частині протипожежних розривів. З посиланням на положення ст. 391 та ч.4 ст. 376 ЦПК України, вказує, що предметом позову є усунення перешкод у користуванні будинком і земельною ділянкою, шляхом знесення будівництва, яке здійснюється з порушенням норм ДБН. Також звертає увагу на те, що самочинне будівництво визначається через сукупність ознак, що виступають підставами, за наявності яких об`єкт нерухомості вважається самочинним, зокрема якщо об`єкт нерухомості збудовано з істотним порушенням будівельних норм і правил. Самочинна забудова зведена на земельній ділянці з відхиленням від проекту, що суперечить суспільним інтересам чи порушує права інших осіб, з істотним порушенням будівельних норм і правил. Також позивач просить вирішити питання відшкодування судових витрат у справі. 06.12.2023 судом отримано відзив у справі у якому представник відповідача [PERSON] - адвокат Рожок Л.П. просить відмовити у задоволення позовної заяви в повному обсязі. Зазначає, що [PERSON] посилається на те, що є власником квартири за адресою: [ADDRESS] , проте до матеріалів справи долучено лише витяг із ДЗК на прибудинкову земельну ділянку та технічний паспорт квартири, згідно з яким квартира розташована на 1 поверсі одноповерхового будинку, який складається із 2 кімнат, загальною площею 26,2 кв.м. Також не надано доказів щодо зміни адреси квартири. Однак із фото, що у матеріалах справи будинковолодіння [PERSON] складається із двоповерхового будинку/квартири та господарської споруди. Тобто позивач не надав доказів того, що в нього документально наявний другий поверх та господарська будівля. Також вказує про те, що долучений висновок експерта поданий із порушенням Цивільного процесуального кодексу, оскільки експерт не попереджався про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а також до висновку не додані документи на право власності [PERSON] на вказану квартиру. Для огляду майна не було запрошено [PERSON] та не витребувано у неї дозвільні документи на будівництво, відсутнє схематичне відображення будівель із чіткими замірами відстаней від будівель із зазначенням, які саме ДБН експерт використовував і чому саме їх було застосовано до існуючої будівлі, яку реконструюють. Таким чином вважає висновок неналежним доказом у справі. Крім того підтверджує законність здійснення робіт з реконструкції гаражу, навісу з прибудовою та надбудовою на гараж, а саме вказує про отримані [PERSON] . Містобудівні умови та обмеження № 662-МУО, та розробленого на їх основі робочого проекту, а також зареєстрованого Повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Таким чином [PERSON] здійснює реконструкцію існуючої будівлі на підставі дозвільних документів, передбачених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», що підтверджує те, що дана реконструкція (будівництво) не може вважатись самовільним. Також просить вирішити питання понесених судових витрат. Поряд із цим, 20.12.2023 до суду надійшло клопотання представника позивача [PERSON] адвоката Мельник С.Г. про зменшення розміру витрат на правничу допомогу, у якому просила зменшити розмір витрат на правничу допомогу відповідача з урахуванням співмірності витрат та часу щодо надання юридичних послуг у сумі не більше 3 000 грн. 20.12.2023 отримано клопотання про виклик та допит експерта від представника позивача. 21.12.2023 представником відповідача подано отриману на адвокатський запит відповідь від експерта Сопіта В.В. щодо позапланового заходу з технічного нагляду за об`єктом будівництва - «реконструкцією гаражу та навісу під гараж на [ADDRESS] ». 26.12.2023 до суду надійшло клопотання про долучення доказів у справі від представника позивача [PERSON] адвоката Мельник С.Г, у якому просила встановити додатковий строк для подання доказів та долучити до матеріалів справи Витяг з ДРПП про реєстрацію права власності на земельну ділянку та Витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно, а також фотосвітлини за період квітень-червень2019 року, на яких зображено будівництво відповідачки. Вказана вище позовна заява [PERSON] 03.10.2023 подана до суду та того ж дня передана на розгляд головуючого судді Асташева С.А., згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями (а.с.33). Ухвалою судді Садгірського районного суду м. Чернівці Асташева С.А. від 05.10.2023 відкрито провадження у справі та призначено справу до слухання в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 19.10.2023, яке у зв`язку із ненадходженням доказів вручення позову відповідачу та її неявкою в подальшому відкладалося (а.с.37). Також ухвалою суду від 05.10.2023 вжито заходів забезпечення позову та постановлено заборонити відповідачу [PERSON] продовжувати будівництво за адресою: [ADDRESS] та зупинити будівництво. Зупинення і поновлення провадження у справі не здійснювалося. 17.10.2023 судом отримано пояснення третьої особи Департаменту урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради у яких вказано про те, що фізична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва. 18.03.2020 через Центр надання адміністративних послуг міської ради до Департаменту урбаністики та архітектури міської ради надійшла заява від [PERSON] щодо надання містобудівних умов та обмежень на реконструкцію гаражу та навісу з влаштуванням прибудови та надбудови під гараж за адресою: [ADDRESS] . До вказаної заяви надані документи, що посвідчують як право власності на земельну ділянку так само і право власності на нерухоме майно. За результатами розгляду поданих документів, заявниці [PERSON] надані містобудівні умови тa обмеження для проектування об`єкта будівництва «Реконструкція гаражу та навісу з влаштуванням прибудови та надбудови під гараж на [ADDRESS] » за № 662-МУО від 03.04.2020. Також звертає увагу суду на те, що згідно з вимогами статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність» проектна організація, яка розробляла проектну документацію, а також головний архітектор та головний інженер проекту несуть відповідальність за відповідність проектної документації вихідним даним на проектування, вимогам норм і правил. У своїх поясненнях просили їх врахувати при ухваленні рішення у справі та здійснювати розгляд без участі представника. 25.10.2023 на адресу суду надійшли пояснення третьої особи Інспекції державного архітектурного-будівельного контролю Чернівецької міської ради у яких вказують, що на території м. Чернівців повноваження у сфері містобудівної діяльності, визначені законодавством України, Інспекція почала здійснювати з 08.08.2016. Посилається на п. 7 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», згідно з яким управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється зокрема, шляхом надання (отримання, реєстрації), відмови у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів (крім анулювання (скасування) документів, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів): виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад населених пунктів, які є адміністративними центрами областей - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1) та середніми (СС2) наслідками, розташованих у межах відповідних населених пунктів. Крім того вказує, що, відповідно до підпункту 1 пункту "б" частини першої статті 31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить надання (отримання, реєстрація) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт. Відповідно до частини першої статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. У разі якщо у складі об`єкта будівництва є майбутні об`єкти нерухомості, у повідомленні про початок виконання будівельних робіт зазначається реєстраційний номер проектної документації на будівництво в Реєстрі будівельної діяльності, крім об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається. Також вказує, що 20.09.2021 до Інспекції через центр надання адміністративних послуг Чернівецької міської ради [PERSON] було подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єктах з незначними наслідками (СС1) на об`єкт «Реконструкція гаражу та навісу під гараж на І-ому [ADDRESS] ». 24.09.2021 Інспекцією було внесено інформацію зазначену у вищевказаному повідомлені до Реєстру будівельної діяльності за № ЧВ051210922236. У своїх письмових поясненнях третя особа просила цивільну справу розглядати без участі представника Інспекції, вирішення спору по суті залишила на розсуд суду. Представник позивача Мельник С.Г. підтримала позовні вимоги та просили суд їх задовольнити, з підстав зазначених у позовній заяві. Зауважила, що здійснюване будівництво завдає шкоди користувачам суміжної земельної ділянки адже будується без дотримання протипожежних відстаней, а із долучених дозвільних документів вбачається, що надано дозвіл на будівництво з дотриманням законодавчих норм та правил. Також зауважила, що містобудівні умови видані у 20-21 роках, а саме будівництво розпочалося ще у 2019 році, тому підготовчі дії з приводу будівництва вчинено самочинно. Також посилається на те, що це саме нове будівництво, а не реконструкція, оскільки все починалося із риття котловану, а сьогодні стіни уже будуються на самій межі між ділянками. Експерт оглядав будівництво у межах земельної ділянки позивача та дав обґрунтований висновок. Вважає, що у цій справі немає значення факт добудови другого поверху позивачем, оскільки питання стосується усунення перешкод користування земельною ділянкою. Просила врахувати, що при будівництві не дотримані будівельні норми, відстань до межі менша законодавчо визначних 3 метрів, а це в свою спричинює те, що обслуговування будівлі здійснюється із земельної ділянки позивача. Також вказала, що судові витрати заявлять після ухвалення рішення. Підтримала раніше скероване клопотання про зменшення судових витрат відповідача у справі. Представник відповідача Рожок Л.П. просила відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі з підстав наведених у відзиві на позов. Зазначила, що долучений висновок не може бути належним доказом у справі, а також, що [PERSON] отримано дозвільні документи на здійснення робіт із реконструкції гаражу та навісу з прибудовою під гараж. Тобто у матеріалах справи наявні усі дозвільні документи, а експертом Сопітом В.В. під час обстеження, проведеного 19.12.2023, встановлено те, що виконані роботи відповідають проектним рішенням та вимогам будівельних норм і стандартів. Надала докази об`єднання земельних ділянок та присвоєння єдиної адреси за якою раніше був наявний гараж який реконструюється. Жодний припис та акт про виявлені порушення не виносився. Вважає, що будівництво не є самочинним, адже відповідачкою отримані дозвільні документи на реконструкцію існуючої будівлі, що згідно долученого технічного паспорту уже була побудована на межі. Просила врахувати і те, що заявлені вимоги є надмірними заходами впливу. Також вказала, що розрахунок понесених витрат у справі буде подано пізніше. Заслухавши позицію сторін та їх доводи, дослідивши подані матеріали справи та долучені до них докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд доходить таких висновків. Судом допитано експерта [PERSON] , яка підготувала висновок, що міститься у справі щодо результатів проведеного дослідження та остання повідомила суду, що в старих нормах були вимоги щодо відступу на 1 м., але по новим нормам із 2019 року слід відступати 3 метри для будівництва. Під час огляду господарства за адресю: [ADDRESS] встановлено, що поряд із ним здійснюється будівництво дуже близько до межі та будівля дуже висока, не дотримані пожежні розриви, Нове будівництво було оглянуто лише зовні із території замовника. Видно було, що будівля нежитлова, а через висоту є вірогідність того, що по стінах буде падати сніг та стікати вода. Крім того експерт повідомила що бралися до уваги норми для новозбудованого об`єкту, а про те, що це реконструкція їй нічого не відомо. Яким чином були видані містобудівні умови їй не відомо, але норми мають бути дотримані під час будівництва. Вказала на те, що буд час обстеження бачила нове будівництво та бачила фундамент. Також експерт зауважила, що перевіряла лише помешкання [PERSON] та його ділянку, а не мала права доступу до іншої ділянки. У висновку не вказувала про те, що будівництво самочинне. Крім того, за клопотанням представника позивача, судом допитано свідка [PERSON] , яка повідомила, що проживає за адресою: [ADDRESS] та бачила, що будівництво розпочалося ще у 2019 році та вона хотіла поспілкуватися із власницею, одна її не було на місці. Спочатку розмовляла із довіреною особою власниці, що представляв її інтереси та саме він повідомив, що вони просто будують огорожу (паркан). Коли цей паркан почав набирати висоти зрозуміла, що це обман. У той період діти часто гралися на вулиці, а саме будівництво проводилося без дотримання норм, не було забезпечено заходів безпеки, а тому вирішили звернутися до поліції та Інспекції. Жодних дій по зупиненню будівництва не вчинено , а сьогодні будівля сягає уже майже 3 поверхів, а їм із дітьми приходиться жити як у тунелі. Долучила фото із місця проживання та будівництва. Також вказала про те, що намагалися знайти компроміс, однак не вдалося. Свідок повідомила, що живе за тією адресою вже давно та до будівництва там були якісь старі невеличкі споруди, які не функціонували. Судом встановлено, що земельні ділянки, що перебувають у власності позивача та відповідачки є суміжними. Також суду надано копію Витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку НВ-7301672952016 від 30.09.2016, на земельну ділянку за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер 7310136900:49:003:0239, цільове призначення: 02.01 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), площею 0,0132, яка перебуває у приватній власності (а.с.12-14). Згідно з даними Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності індексний номер 74158759 від 28.11.2016 [PERSON] належить на праві приватної власності земельна ділянка за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер 7310136900:49:003:0239, цільове призначення: 02.01 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), площею 0,0132 До матеріалів справи долучено копію технічного паспорту на квартиру у будинку за адресою: [ADDRESS] , згідно з яким квартира посімейного, спільного заселення розташована на 1 поверсі 1 поверхового будинку та складається з 2 кімнат житловою площею 18,90 кв.м. (а.с.11). Відповідно до даних Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 23273294 від 13.07.2009 за [PERSON] зареєстровано право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер: 23273294, номер запису: 20753/14174 в книзі 159 с. 342. Згідно з даними Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 338557616 від 10.07.2023 право власності на нежитлові будівлі за адресою: [ADDRESS] зареєстровано за [PERSON] (а.с.15). Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 338557176 від 10.07.2023 право власності на земельну ділянку за адресою [ADDRESS] , кадастровий номер: 7310136900:49:003:0268, площею 0,1205 га, цільове призначення: для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, а також на нежитлові будівлі за цією ж адресою, - зареєстровано за [PERSON] (а.с.16-17). Також до матеріалів справи долучено відповідь Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради від 14.07.2023, згідно з якою на скаргу від 03.07.2023 щодо самочинного будівництва станції технічного обслуговування за адресою: [ADDRESS] . Чернівці Інспекція інформує про те, що відповідно до Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва: - управлінням містобудування та архітектури Департаменту урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради [PERSON] видано містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва за № 662-МУО від 03.04.2020 на об`єкт «Реконструкція гаражу та навісу з прибудовою та надбудовою під гараж на [ADDRESS] »: - ТОВ «ІНСТИТУТ ЧЕРНІВЦІАГРОПРОЕКТ» 15.06.2023 розроблено проектну документацію на об`єкт «Реконструкція гаражу та навісу з прибудовою та надбудовою під гараж на [ADDRESS] »; - ТОВ «Експертиза МВК» 30.06.2021 видано експертний звіт (позитивний) щодо розгляду проектної документації на будівництво в частині міцності, надійності та довговічності за № 35336 на об`єкт «Реконструкція гаражу та навісу з прибудовою та надбудовою під гараж на [ADDRESS] »: - Інспекцією 24.09.2021 зареєстровано подане [PERSON] повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єкті «Реконструкція гаражу та навісу з прибудовою та надбудовою під гараж на [ADDRESS] » за № ЧВ051210922236. Інспекція вказує про те, що провести перевірку відповідності виконаних робіт на зазначеному вище об`єкті будівництва на відповідність проектній документації, на сьогоднішній день не вбачається можливим, оскільки в Україні введено воєнний стан, а п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану. Таким чином, здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю у порядку проведення позапланової перевірки на об`єкті «Реконструкція гаражу та навісу з прибудовою та надбудовою під гараж на [ADDRESS] » можливе після закінчення дії воєнного стану в Україні. Рекомендовано звернутися за захистом до суду, у випадку порушення особистих немайнових та майнових прав (а.с.18). Також, у додаток до раніше надісланого листа Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради листом від 18.06.2019 повідомляє, що на підставі колективної заяви мешканців [ADDRESS] від 09.04.2019, службової записки головного спеціаліста, головного державного інспектора Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради Гедзя В.А. від 17.05.2019 та наказу Інспекції від 23.05.2019 № 18-01/6-39/19, посадовим особам Інспекції було видано направлення від 23.05.2019 №18-03/7-39/19 для здійснення позапланової перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил [PERSON] під час виконання будівельних робіт на будівництві будівлі на [ADDRESS] . 23.05.2019, 30.05.2019 та 05.06.2019 посадовими особами Інспекції були здійснені виїзди за адресою будівництва, складено відповідні акти, однак [PERSON] була відсутня. Тому до відділення поліції направлено лист з проханням посприяти у забезпеченні присутності суб`єкта містобудування - [PERSON] на об`єкті будівництва для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю (а.с.21-22). Суду надано копію колективної скарги на незаконне будівництво за адресою: [ADDRESS] від 15.09.2023 адресовану міському голові м. Чернівці (а.с.19-20). Згідно з даними висновку експерта за результатами проведення експертного будівельно-технічного дослідження № 99/23-29 від 31.08.2023 встановлено, що виконані будівельні роботи за адресою: [ADDRESS] проведені [PERSON] не відповідають вимогам ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування і забудова територій» в частині відстані до межі, в частині погіршення інсоляції та природно освітлення житлових кімнат кв. [ADDRESS] та в частині протипожежних розривів. Також вказано, що здійснюване будівництво має значний негативний вплив на сусіднє будинковолодіння за адресою: [ADDRESS] , власником якого є [PERSON] (а.с.23-27). Крім того у дослідницькій частині висновку експертного дослідження вказано, що земельні ділянки, що розташовані за адресою: [ADDRESS] та за адресою : [ADDRESS] є суміжними і мають спільну межу. Згідно з п. 6.1.41 ДБП Б.2.2-12:2019 «При розміщенні будинків в кварталах із сформованою забудовою для догляду за будинками і здійснення поточного ремонту відстань до межі суміжної земельної ділянки від найбільш виступаючої конструкції будинку слід приймати не менш 1,0 м. При цьому, має бути забезпечене виконання необхідних інженерно - технічних заходів, що запобігатимуть попаданню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію суміжних ділянок. Для нової садибної та дачної забудови відстань від межі слід встановлювати не менш 3 м». Під час обстеження земельно ділянки замовником експертного дослідження було зазначено, що будівництво розпочалось приблизно 2020 року. Таким чином відстань від межі до нового будівництва має становити 3 м. Розташування частини будівництва на межі не відповідає вимогам п. 6.1.41 ДБН Б.2.2-12:2019. Згідно з п.6.1.34 ДБН Б.2.2-12:2019 «Присадибні ділянки з боку вулиць та сусідніх ділянок допускається огороджувати. Висоту огорожі слід встановлювати згідно з вимогами ДБН Б.2.2-5. та правилами благоустрою населеного пункту. Встановлення огорожа не може погіршувати інсоляцію житлових будинків на суміжних територіях». Оскільки стіна нового будівництва виконує функцію огорожі (межі) вимоги п.6.1.34 ДБН 5.2.2-12:2019 порушені - сталось погіршення інсоляції та рівня природного освітлення житлових приміщень квартири за адресою: [ADDRESS] . Згідно з п. 6.1.40 ДБН Б.2.2-12:2019 «При розташуванні житлових будинків та громадських будівель на земельних ділянках необхідно забезпечувати вимоги санітарних норм та пожежних вимог ДСП 173-90, ДБН В.1.1-7, у тому числі для житлових та громадських будинків на суміжних земельних ділянках. Згідно з п. 15.22 ДБН Б.22-12:2019 «Протипожежні відстані між житловими, громадськими, адміністративно-побутовими будинкам промислових підприємств, гаражами слід приймати за таблицею 15.2 (чисельник). В умовах забудови, що склалася, протипожежні відстані між житлових будинками та від житлових будинків до будівель і споруд іншого призначення слід визначати згідно з протипожежними вимогами даних нору наведеними у таблиці 15.2, а тому мінімальне значення протипожежної відстані між житловими, громадськими, адміністративно-побутовими будинками промислових підприємств, гаражами становить 6 м. При цьому відстань від житлового будинку за адресою: [ADDRESS] до стіни новобудови за адресою: [ADDRESS] коливається від 3 м до 4 м, таким чином порушені вимоги п.15.2.2. ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування і забудова територій» шодо протипожежних розривів. Експерт зазначає, що внаслідок проведених будівельних робіт на земельній ділянці за адресою: [ADDRESS] сталось наступне: -погіршені інсоляція та рівень природного освітлення житлових приміщень квартири [ADDRESS] і на І і на ІІ поверхах; -по стіни новобудови стікає дощова вода на прибудинкову територію будинку [ADDRESS] , внаслідок цього вже руйнуються керамічні блоки, ремонт та обслуговування стіни новобудови неможливо без нанесення шкоди суміжній ділянці; -наближеність стіни до суміжного будинковолодіння викликає візуальний та психологічний дискомфорт у мешканців цього будинковолодіння. Прояви цих факторів зменшує комфортність користування будинковолодінням за адресою: [ADDRESS] , внаслідок чого значно зменшується ринкова вартість будинковолодіння. Зменшення ринкової вартості за таких умов стається на рівні 20% - 40%. Також представник позивача долучив копії фотосвітлин за період квітень-червень 2019 року, на яких зображено будівництво відповідачки. Третьою особою долучено разом із поясненнями видані 03.04.2020 за № 662-МУО [PERSON] . Містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва - реконструкцію гаражу та навісу з прибудовою та надбудовою під гараж на [ADDRESS] . Відповідно до містобудівної документації «Коригування генерального плану міста Чернівців», затвердженої рішенням 48 сесії міської ради VI скликання від 27.03.2014 №1171, земельна ділянка розташована в межах змішаної багатоквартирної житлової та громадської забудови (Ж-3-зона багатоповерхової квартирної житлової та громадської забудови) та в межах житлової малоповерхової забудови (Ж-2 - зона малоповерхової квартирної житлової забудови). Детальний план території не розроблявся. Цільове призначення земельно ділянки - для будівництва та обслуговування будівель торгівлі. Об`єкт будівництва - є допустимим видом забудови земельної ділянки. Також вказані наступні містобудівні умови та обмеження: гранично допустима висотність - 8,5 м.; максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки - 40 % (в тому числі існуюча та проектована забудова); максимально допустима щільність населення - не враховується. Зазначені мінімально допустимі відстані від об`єкта що проектуються, до червоних ліній, ліній регулювання забудови, існуючих будинків та споруд: 21 м до червоної лінії [ADDRESS], лінія регулювання забудови не встановлена. Відстані від об`єкта містобудування І, ІІ, ІІІ ступеня вогнестійкості передбачити: до існуючих об`єктів І, ІІ, ІІІ, ступенів вогнестійкості будинків 9 м, 12 м до існуючих об`єктів ІІІ а, ІІІб, ІV, ІVа, V ступенів вогнестійкості будинків. При проектуванні врахувати вимоги п. 10.8.8 табл. 10.6 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій», вимог ДБН В.2.3-15:2007 «Автостоянки і гаражі для легкових автомобілів». Ступінь вогнестійкості будівлі визначити у відповідності з вимогами табл. 1 ДБН В.1.1-7-2016 «пожежна безпеки об`єктів будівництва» Врахувати нормативні розриви (побутові, протипожежні, санітарні, тощо) та вимоги інших будівельних норм, державних стандартів, норм і правил. За межами: охоронних зон пам`яток культурної спадщини, історичних ареалів, зони регулювання забудови, зони охоронюваного ландшафту, зони охорони археологічного культурного шару, прибережено захисної смуги, охоронної зони об`єктів природно-заповідного фонду, зони санітарної охорони. В межах зони сейсмічної небезпеки (ГЕО-1). Відомості про обмеження у використанні земельної ділянки не зареєстровані. Відстані від об`єкта містобудування до існуючих інженерних мереж уточнити при виконанні топографо-геодезичної зйомки. У разі виявлення та потрапляння інженерних мереж в межі забудови об`єкта передбачити їх перенесення або відступи згідно додатку И.1, додатку И2 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій» (а.с.47-48). Відповідач долучає копію витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 190896927, згідно з даними якого за [PERSON] зареєстровано право приватної власності на земельну ділянку за адресою: [ADDRESS] , площею 0,1205, кадастровий номер: 7310136900:49:003:0268 (а.с.85). Крім того надано Витяг з Державного земельного кадастру на зазначену земельну ділянку (а.с.86-88) та Витяги з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності на нежитлові будівлі за адресою: [ADDRESS] та на нежитлові будівлі за адресою: [ADDRESS] за [PERSON] (а.с. 88-89). Також разом із відзивом на позов відповідач долучає витяг із порталу Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва та витяг із містобудівного розрахунку, викопіювання із Генерального плану та історико-архітектурного опорного плану м. Чернівці. Крім того відповідач вказує про те, що розроблено Робочий проект «Реконструкція гаражу та навісу з прибудовою та надбудовою під гараж на [ADDRESS] » (копія титульної сторінки додається), який було розроблено на підставі Містобудівних умов та обмежень, а також, який пройшов будівельну експертизу відповідності до ДБН, що підтверджується Експертним звітом (позитивний) від 30.06.2021 року № 35336 (копія якого долучена до матеріалів справи) (а.с.98-102). Також надано Витяг з Реєстру будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва щодо реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт реєстраційний номер ЧВ051210922236 (а.с.103-106). Згідно з даних відповіді на адвокатський запит експерт Сопіт В.В. інформує про те, що 19.12.2023 він здійснив позаплановий захід з технічного нагляду за об`єктом будівництва - «реконструкцією гаражу та навісу під гараж на [ADDRESS] ». Вказує, що при обстеженні встановлено те, що виконані будівельно-монтажні роботи, конструкції, матеріали та обладнання відповідають вказаним проектним рішенням, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, тобто реконструкція гаражу та навісу з прибудовою та надбудовою під гараж на [ADDRESS] здійснюється відповідно до затвердженого замовником робочого проекту «Реконструкція гаражу та навісу з прибудовою та надбудовою під гараж на [ADDRESS] » (розробник: ТОВ «Інститут Чернівціагропроект», номер в РБД PD01:3294:8717:7888:7508), який пройшов будівельну експертизу, про що був виданий Експертний звіт (позитивний) від 30.06.2021. Зазначає також про те, що будівельні роботи здійснені відповідно робочого проекту та на підставі Повідомлення про початок виконання будівельних робіт ЧВ 051210922236 від 24.09.2021, але станом на 19.12.2023 не виконуються відповідно до Ухвали суду (наданої замовником). Відхилення від робочого проекту відсутні. Зауважень немає. Крім того до матеріалів справи представником відповідача долучено копію Витягу із рішення 73 сесії VII скликання Чернівецької міської ради № 1945 від 07.11.2019 «Про розгляд звернень фізичних та юридичних осіб щодо затвердження та надання дозволів на складання проєктів землеустрою зі зміни цільового призначення земельних ділянок, визнання такими, що втратили чинність, окремих пунктів рішень з цих питань, згідно з яким затверджено [PERSON] проєкт землеустрою зі зміни цільового призначення земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] , площею 0,1205 га кадастровий номер 7310136900:49:003:0268 для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (код 03.07), за рахунок власної земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) (код 02.01). Цим же рішенням присвоєно адресу земельній ділянці площею 0,1205 га кадастровий номер 7310136900:49:003:0268 - [ADDRESS] . Також суду надано копії технічних паспортів на нежитлові будівлі за адресою1 [ADDRESS] та за адресою1 [ADDRESS] . Відповідно до схематичного плану земельної ділянки та даних експлікації наявна будівля гаража під літерою Г загальною площею 690, що знаходиться на межі суміжної земельної ділянки. Як зазначено вище, право власності на вказану будівлю зареєстровано за [PERSON] . Вирішуючи позовні вимоги, на основі поданих сторонами доказів, суд враховує такі правові положення. Порядок оформлення й отримання дозвільних документів на будівництво об`єктів регламентовано Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон), Порядком виконання підготовчих і будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» від 13.04.2011 р. № 466, а також іншими нормативно-правовими актами. Розділом 3 Державних будівельних норм України А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» визначено, що перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників, поліпшення умов експлуатації відноситься до реконструкції. Відповідно до ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», реконструкція - це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності». Так, відповідно до ч. ч. 4, 5 ст. 26 цього Закону право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації. Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування. Порядок, вимоги й основний перелік дозвільних документів, що надають право на виконання будівельних робіт, різняться залежно від класу наслідків об`єкта, який планують будувати. Клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я та життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які перебуватимуть зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта. Усі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - СС1;середні наслідки - СС2; значні наслідки - СС3 (ст. 32 Закону). Частиною 2 статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва. Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією. Частиною 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Відповідно до ч. 1 ст. 36 вказаного Закону право на виконання підготовчих робіт (якщо їх не було виконано раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на вказаних вище об`єктах надано замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконують без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Порядок подання повідомлення про початок виконання підготовчих/будівельних робіт урегульовано ст. ст. 35, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт № 466. Особливу увагу потрібно звернути на те, що виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт заборонено. Водночас від замовника не вимагається отримувати інші документи дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю. Таким чином, подання повідомлення про початок будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) здійснюється за декларативною процедурою. 3 наведеного слідує, що право на проведення будівельних робіт стосовно об`єкта класу наслідків (ССІ) набувається особою після подання відповідного повідомлення. Згідно з п.5 «Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт» затверджено постановою Кабінет Міністрів України від 13.04.2011 року № 466 будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта. Документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва. Замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні. Відповідно до п. 13 Порядку, повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю. Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення: вносить інформацію, зазначену у повідомленні, до Реєстру будівельної діяльності (крім об`єктів, на які поширюється дія Закону України "Про державну таємницю") згідно з цим Порядком. Так, в ході судового розгляду справи встановлено, що 18.03.2020 через Центр надання адміністративних послуг міської ради до Департаменту урбаністики та архітектури міської ради надійшла заява від [PERSON] щодо надання містобудівних умов та обмежень на реконструкцію гаражу та навісу з влаштуванням прибудови та надбудови під гараж за адресою: [ADDRESS] . До вказаної заяви надані документи, що посвідчують як право власності на земельну ділянку, так само і право власності на нерухоме майно. За результатами розгляду поданих документів, заявниці [PERSON] надані містобудівні умови тa обмеження для проектування об`єкта будівництва «Реконструкція гаражу та навісу з влаштуванням прибудови та надбудови під гараж на [ADDRESS] » за № 662-МУО від 03.04.2020. 20.09.2021 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Чернівецької міської ради, через центр надання адміністративних послуг Чернівецької міської ради, [PERSON] було подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єктах з незначними наслідками (СС1) на об`єкт «Реконструкція гаражу та навісу під гараж на І-му [ADDRESS] ». 24.09.2021 Інспекцією було внесено інформацію зазначену у вищевказаному повідомлені до Реєстру будівельної діяльності за № ЧВ051210922236. Крім того ТОВ «ІНСТИТУТ ЧЕРНІВЦІАГРОПРОЕКТ» 15.06.2023 розроблено проектну документацію на об`єкт «Реконструкція гаражу та навісу з прибудовою та надбудовою під гараж на [ADDRESS] », а ТОВ «Експертиза МВК» 30.06.2021 видано експертний звіт (позитивний) щодо розгляду проектної документації на будівництво в частині міцності, надійності та довговічності за № 35336 на об`єкт «Реконструкція гаражу та навісу з прибудовою та надбудовою під гараж на [ADDRESS] ». Згідно з даними Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна [PERSON] належить на праві приватної власності земельна ділянка кадастровий номер: 7310136900:49:003:0268, площею 0,1205 га, цільове призначення якої: для будівництва та обслуговування будівель торгівлі. Також [PERSON] належить на праві власності нежитлові будівлі за цією ж адресою, зокрема будівля гаражу під літ. Г, реконструкцію якого здійснено відповідачкою. Перебування вказаних будівель за іншою адресою та на іншій земельній ділянці спростовано в ході судового розгляду справи представником відповідача, оскільки долучено відповідні документи на підтвердження проведеного об`єднання земельних ділянок з присвоєнням єдиної адреси: [ADDRESS] . Тобто, у справі, яка розглядається, встановлено, що [PERSON] здійснила будівництво на підставі отриманих нею документів, що дають їй право на це, отже реконструкція нежитлового приміщення відповідачем не має ознак самочинного будівництва, оскільки [PERSON] має належним чином оформлені документи для виконання будівельних робіт, які відповідно до ст. 34 Закону є чинними до завершення будівництва. Статтею 391 ЦК України визначено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно зі статтею 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. До відносин з приводу кваліфікації нерухомого майна як об`єкта самочинного будівництва слід застосовувати, насамперед, приписи ст.376 Цивільного кодексу України і положення ч.7 ст. 34, ст. 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». За приписами ч.ч.1, 2, 4, 7 ст.376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього. Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок. У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану. З викладеного слідує, що критеріями самочинного будівництва є: будівництво на земельній ділянці, яка не відведена для цієї мети, та будівництво, яке здійснено без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту. Тобто, за змістом частин четвертої та сьомої статті 376 ЦК України залежно від ознак самочинного будівництва особи, зазначені у цих приписах, можуть вимагати від особи, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво: знесення самочинно збудованого об`єкта або проведення перебудови власними силами або за її рахунок; приведення земельної ділянки в попередній стан або відшкодування витрат. Отже, зі змісту наведеної норми закону убачається, що під об`єктом самочинного будівництва законодавцем розуміється нерухоме майно, котре відповідає хоча б одній з таких кваліфікуючих ознак: 1) об`єкт розміщений на земельній ділянці, яка не була відведена під мету будівництва; 2) об`єкт зведений без документа з приводу дозволу на виконання будівельних робіт; 3) об`єкт споруджений без належно затвердженого проекту; 4) наявні істотні порушення будівельних норм і правил, котрі зумовлюють неможливість збереження об`єкту як речі матеріального світу. Як вказано вище, [PERSON] здійснила будівництво на земельній ділянці, що належить їй на праві приватної власності та відведена для відповідної на те мети та стосується реконструкції наявного за даними ДРРП та належного їй на праві власності гаража, що також перебуває у приватній власності відповідачки, а саме будівництво (реконструкція) розпочато на підставі отриманих [PERSON] документів, що дають їй право на це. Отже з цих підстав реконструкція нежитлового приміщення відповідачем не має ознак самочинного будівництва. У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил, суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. При вирішенні питання про те, чи є відхилення від проекту істотним і таким, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, суди повинні в кожному випадку з`ясовувати, зокрема, наскільки збудована будівля за розміром відповідає площі, поверховості, розміщенню та іншим умовам, передбаченим проектом; як впливає допущене порушення з урахуванням місцевих правил забудови, громадських і приватних інтересів на планування, забудову, благоустрій вулиці, на зручність утримання суміжних ділянок тощо. При цьому факт відхилення від проекту та порушення будівельних норм і правил має довести особа, яка пред`явила позов про знесення самочинного будівництва (частина сьома статті 376 ЦК, частина перша статті 60 ЦПК). Належних та допустимих доказів того, що будівництво здійснюється не відповідно до затвердженого проекту та без дотримання будівельних норм позивачем по справі не надано. Натомість експерт Сопіт В.В. інформує про те, що 19.12.2023 він здійснив позаплановий захід з технічного нагляду за об`єктом будівництва - «реконструкцією гаражу та навісу під гараж на [ADDRESS] » та вказує, що при обстеженні встановлено те, що виконані будівельно-монтажні роботи, конструкції, матеріали та обладнання відповідають вказаним проектним рішенням, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, тобто реконструкція гаражу та навісу з прибудовою та надбудовою під гараж здійснюється відповідно до затвердженого замовником робочого проекту, який пройшов будівельну експертизу, про що був виданий Експертний звіт (позитивний) від 30.06.2021. Зазначає також про те, що будівельні роботи здійснені відповідно робочого проекту та на підставі Повідомлення про початок виконання будівельних робіт ЧВ 051210922236 від 24.09.2021. Відхилення від робочого проекту відсутні. Зауважень немає. Також слід вказати і про те, що згідно з вимогами статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність» проектна організація, яка розробляла проектну документацію, а також головний архітектор та головний інженер проекту несуть відповідальність за відповідність проектної документації вихідним даним на проектування, вимогам норм і правил. У справі, яка розглядається, з огляду на суб`єктний склад сторін, обов`язковому доведенню підлягає факт наявності порушення прав, свобод чи законних інтересів позивача у зв`язку із реконструкцією відповідачкою власних приміщень з надбудовою. Поряд із цим, в ході судового розгляду справи встановлено, що [PERSON] виконує реконструкцію власного приміщення гаражу на підставі дозвільних документів, передбачених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності». Питання правового регулювання будівництва, яке здійснювалося відповідачкою узгоджувалося з відповідними уповноваженими будівельними організаціями. Що стосується наданого позивачем висновку експерта за результатами проведення експертного будівельно-технічного дослідження № 99/23-29 від 31.08.2023, то суд не може поставити його в основу винесеного рішення, зважаючи на таке. ЦПК України передбачено можливість проведення експертизи на замовлення учасників справи. Частиною 6 ст. 106 ЦПК України зазначено, що експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Згідно з ч. 5 ст. 106 ЦПК України у висновку експерта повинно бути зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Висновок експерта не є належним та допустимим доказом, якщо у ньому не зазначено, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Відповідне положення міститься у постанові Великої Палати від 18 грудня 2019 року № 522/1029/18. Разом з тим, у висновку експерта за результатами проведення експертного будівельно-технічного дослідження № 99/23-29 від 31.08.2023 не зазначено, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок Поряд із цим, в ході проведення експертизи було обстежено будинковолодіння за адресою: [ADDRESS] та дослідження було проведено лише за участю сторони позивача, відповідач доступу до свого будівництва не надавала, а також у [PERSON] експертом не затребувалися дозвільні документи на будівництво. Крім того в експертизі відсутнє схематичне зображення будівель із чіткими замірами відстаней від будівель, із зазначенням які саме ДБН експерт використовувала та чому саме їх було застосовано. Сумнівним є і те, що за висновком експертизи будинковолодіння складається із двох поверхів, однак до суду надано документи на одноповерховий будинок. При цьому позивач у поз-овній заяві ставить питання про усунення перешкод у користуванні саме земельною ділянкою. Водночас із наявного в матеріалах справи висновку експерта неможливо встановити, яка ступінь негативного впливу спірної самочинної споруди, яку саме частину самочинної споруди слід знести, її розмір та конфігурацію, також у висновку не зазначено чи є можливість приведення самочинно збудованої добудови у відповідність ДБН, санітарним нормам і правилам, протипожежним нормам, в тому числі, враховуючи законні права та інтереси власника майна і земельної ділянки без її знесення. Вказане у своїй сукупності свідчить про певну однобічність дослідження експерта, а тому такий висновок суд не може вважати допустимим доказом у справі. Відповідно до ст. 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Ураховуючи те, що висновок експерта не є належним та допустимим доказом, суд дійшов висновку, що такий не може бути взятий до уваги при винесенні рішення суду. Із клопотанням про призначення судової експертизи на предмет порушення інсоляції чи інших будівельних норм та правил, позивач до суду не звертався. Також у своєму позові позивач вказує про те, що будівництво здійснюється без дотримання санітарних норм та не дотримуються засоби безпеки. Доказів та фактів, які б вказували на порушення санітарного законодавства не зазначено та не долучено, як і доказів про відхилення від проекту, чи на підтвердження того, що будівельні роботи з реконструкції власних приміщень впливають на міцність і безпечність та загрожують життю й здоров`ю людини, а також, що при цьому порушено права та законні інтереси позивача суду не надано. Таким чином, здійснюване [PERSON] будівництво з реконструкції гаражу та навісу з прибудовою та надбудовою під гараж на [ADDRESS] не є самочинним будівництвом в розумінні ст.376 ЦК України. Разом з тим, належними та допустимими доказами позивач не довела, що [PERSON] істотно відхилилася від проекту, що будівельні роботи з реконструкції власних приміщень з добудовою впливають на міцність і безпечність та загрожують життю й здоров`ю людини, а також, що при цьому порушено її права та законні інтереси. Згідно частини першої статті 15, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права. Позивач [PERSON] , звертаючись до суду із позовом, просить усунути йому перешкоди у користуванні земельною ділянкою, шляхом зобов`язання відповідача [PERSON] знести за свій рахунок самовільне будівництво за адресою: [ADDRESS] . Водночас із цим, суд зауважує, що сама лише підстава для кваліфікації нерухомого майна як об`єкта самочинного будівництва за переліченими у ст. 376 ЦК України критеріями не призводить до виникнення абсолютного наслідку у вигляді безумовного знесення такого об`єкта. Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», містить і механізм для усунення вчинених особою порушень у сфері будівельної справи, адже ч.1 ст.38 цього Закону передбачена можливість усунення недоліків у будівництві за письмовим приписом органу архітектурно-будівельного контролю у спосіб проведення перебудови об`єкта. Тобто, пред`явленню позову передують такі дії: виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; визначення такого об`єкту як такого, що його перебудова з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб є неможливою; внесення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; встановлення факту невиконання припису протягом встановленого строку. Цей же механізм опосередковано згаданий законодавцем і у положеннях ч.7 ст.376 ЦК України, де указано, що об`єкт самочинного будівництва (за умови неможливості перебудови чи відмови особи від проведення перебудови) підлягає знесенню також і у разі: 1) істотного відхилення від проекту, обтяженого суперечністю суспільним інтересам або порушенням прав інших осіб; 2) істотного порушення будівельних норм і правил. Тобто, знесення самочинного будівництва є крайньою мірою, яка передбачена законом, і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності. Таку правову позицію неодноразово висловлював Верховний Суд, зокрема, у постановах від 06 березня 2019 року у справах № 810/5680/15 та № 814/2645/15. Європейський суд з прав людини у справі «Іванова і Черкезов проти Болгарії» (Ivanova and Сherkezov v. Bulgaria) (№ 46577/15) від 21 квітня 2016 року, підтвердив, що знесення самочинного будівництва є крайньою мірою і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності. У постанові від 21 жовтня 2020 року у справі № 420/228/19 Верховний Суд висловив правові позиції про те, що залежно від ознак самочинного будівництва особи, зокрема, органи місцевого самоврядування, можуть вимагати від особи, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво, знесення самочинно збудованого об`єкта або проведення перебудови власними силами або за її рахунок; приведення земельної ділянки в попередній стан або відшкодування витрат. При цьому знесення самочинного будівництва можливе добровільно особою, яка його здійснила (здійснює), а також, за наявності для цього підстав, примусово, однак лише за рішенням суду, зокрема, ухваленим за позовом відповідного органу місцевого самоврядування та у разі неможливості здійснити перебудову такого будівництва. Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 за № 553 (далі - Порядок №553). В силу приписів пунктів 17, 21 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, перевіряючий мав видати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, який у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання припису, мав надіслати йому рекомендованим листом з повідомленням. Можливість перебудови та усунення наслідків самочинного будівництва перевіряється на стадії виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів. Невиконання припису без поважних причин може свідчити про неможливість перебудови або небажання особи, яка здійснила самочинне будівництво, усувати його наслідки. Розглядаючи вимоги про знесення самочинного будівництва, відповідно до вказаної вище норми та положень ч.7 статті 376 Цивільного кодексу України, суди повинні встановлювати, чи було видано особі, яка здійснила самочинне будівництво, припис про усунення порушень, чи можлива перебудова об`єкта та чи відмовляється особа, яка здійснила самочинне будівництво, від такої перебудови. Знесення самочинного будівництва, як крайньої міри можливо, зокрема, за умови, якщо цим будівництвом порушуються права третіх осіб, а перебудова не призведе до усунення їх порушених прав, а також у разі, якщо перебудову нерухомості відповідно до проекту або відповідно до норм і правил, визначених державними правилами та санітарними нормами, здійснити неможливо, або якщо особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від такої перебудови. У даній справі таких приписів уповноваженими органами видано не було. Доказів щодо надання відповідачці державним архітектурно-будівельним органом припису про усунення порушень суду не надано. Однак, п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні». Крім того сторони не намагалися врегулювати свій конфлікт у досудовому порядку, шляхом спільних домовленостей. При винесення цього рішення суд також враховує і те, що Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод (1950р.), ратифікованою Законом від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, зокрема статтею 1 Першого протоколу до неї (1952 р.) передбачено право кожної фізичної чи юридичної особи безперешкодно користуватися своїм майном, не допускається позбавлення особи її власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права, визнано право держави на здійснення контролю за користуванням майном відповідно до загальних, інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів. З урахуванням вищевикладеного, суд доходить висновку, що позовні вимоги [PERSON] задоволенню не підлягають. Реконструкція нежитлового приміщення (гаражу) відповідачем не має ознак самочинного будівництва, оскільки [PERSON] має належним чином оформлені документи для виконання будівельних робіт, які відповідно до ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» є чинними до завершення будівництва. Належних та допустимих доказів того, що будівництво здійснюється не у відповідності із затвердженим проектом та без дотримання будівельних норм позивачем по справі не надано. Також позивачем не долучено доказів на підтвердження незаконності раніше виданих документів на основі яких розпочато будівництво. Суд враховує, що при розгляді справи у суді позивачем не надано переконливих доказів на підтвердження того, яким чином порушуються його права, позивач не надав жодного доказу на підтвердження істотності цього порушення та доцільності знесення будівель відповідача, вжиття усіх передбачених законом заходів, які дають право безумовного знесення спірного самочинного будівництва. На основі всебічно з`ясованих обставин, на які посилаються позивачі, як учасники справи, як на підставу заявлених вимог, оцінивши належність доказів, допустимість, а також достатність, взаємозв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, що в задоволенні позовних вимог [PERSON] , слід відмовити. Разом з тим, відповідно до ст. 264 ЦПК України суд під час ухвалення рішення вирішує питання щодо розподілу між сторонами судових витрат. Згідно з положеннями ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача, у разі відмови в позові - на позивача. Враховуючи те, що суд відмовляє у задоволенні позову, тому понесені позивачем судові витрати відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України підлягають залишенню за останнім. Щодо витрат на професійну правничу допомогу, понесених сторонами, останні до закінчення судових дебатів у справі зробили заяви про їх наявність та вказали, що протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду попадуть докази на підтвердження розміру понесених витрат. Також згідно з ч.9, ч.10 ст. 158 ЦПК України, у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду. З урахуванням вищевикладеного, беручи до уваги, що у задоволенні позову відмовлено, суд вважає доцільним скасувати заходи забезпечення позову, які були вжиті ухвалою Садгірського районного суду м. Чернівці від 05.10.2023 у виді заборони відповідачу [PERSON] продовжувати будівництво за адресою: [ADDRESS] та зупинення будівництва, у разі набрання рішенням законної сили. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed