Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-07 00:00:00

До Березанського міського суду Київської області звернулася [PERSON] з позовом до [PERSON] про зменшення розміру аліментів. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що до 2016 року [PERSON] та [PERSON] перебували у фактичних шлюбних відносинах без реєстрації шлюбу. За час сумісного проживання у них народилась дитина - син, [PERSON] , [INFO] . Після розлучення дитина залишилась проживати з відповідачем. Рішенням Березанського міського суду Київської області 05.12.2017, справа № 356/700/17, було задоволено позов відповідача до [PERSON] про стягнення аліментів у розмірі 1/3 від всіх видів заробітку, до досягнення сином повноліття. Як стверджує позивач, наразі склалася ситуація, коли вона не в змозі платити визначений судом розмір аліментів, а саме 1/3 від всіх видів її заробітку, до досягнення сином повноліття. У 2018 році у [PERSON] народилася дитина син, [PERSON] , [INFO] , якого вона також має утримувати. Оскільки позивач не отримує стабільного доходу, ніяких доходів не має, то державною виконавчою службою з неї стягуються аліменти на дитину у розмірі 1/3 середньої заробітної плати по регіону, що становить близько 5004,33 гривень на дитину. Як вказує позивач, така сума для неї є непосильною. Тож, [PERSON] просить суд врахувати наявність на її утриманні дитини від іншого шлюбу, а саме сина, [PERSON] , та відсутність стабільного доходу. Тому, позивач вважає свої вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Відтак, позивач [PERSON] просить суд зменшити розмір аліментів, що стягуються з неї на підставі рішення Березанського міського суду Київської області від 05.12.2017, справа № 356/700/17, на користь [PERSON] , на утримання неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] , з 1/3 з усіх видів доходу, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку до 1/6 від усіх видів доходу, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку до досягнення сином повноліття. Як визначено ч. 2 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження. В силу приписів п. 1 ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах, що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя. Враховуючи викладені вище обставини, з огляду на положення п. 1 ч. 4 ст. 274 ЦПК України, суд дійшов висновку про доцільність розгляду справи в порядку загального позовного провадження. Ухвалою судді Березанського міського суду Київської області від 18.10.2023 було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку загального позовного провадження. 29.01.2024 Березанський міський суд Київської області виніс ухвалу про закриття підготовчого провадження у справі та призначення її до судового розгляду по суті. Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, а також надав сторонам строк для подачі відзиву, відповіді на відзив, заперечень. Кожен з учасників справи мав право безпосередньо знайомитися з матеріалами справи, з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України. Відповідач [PERSON] не скористався своїм правом, наданим ст. 178 ЦПК України, та не подав відзив. Позивач [PERSON] позовні вимоги підтримала, позов просила задоволити у повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві. Додала, що їй не було відомо про рішення суду про стягнення з неї аліментів. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні проти позову заперечував, вказавши, що позов він не визнає. Заслухавши пояснення позивача, відповідача, дослідивши письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов такого висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч. 1 ст.\~5\~ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Частиною 1 ст.\~12\~ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. В силу приписів ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Враховуючи положення ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Доказами згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з частиною першою статті 2\~ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Стаття 15\~ЦК України закріплює право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Судом встановлено, що 05.12.2017 заочним рішенням Березанського міського суду Київської області, яке набрало законної сили 17.01.2018, стягнуто з [PERSON] аліменти на користь [PERSON] на утримання малолітнього сина [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/3 частини з усіх видів доходу, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку до досягнення [PERSON] повноліття, починаючи з 30.06.2017 року, що вбачається з копії вступної та резолютивної частини рішення суду від 05.12.2017 (а.с. 74). Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 10.11.2012, виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Березанського міського управління юстиції у Київській області, [PERSON] народився [INFO] , про що 10.11.2012 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Березанського міського управління юстиції у Київській області було складено відповідний актовий запис за № 179, його батьками є: батько: [PERSON] , мати: [PERSON] (а.с. 6). 22.01.2018 Березанський міський суд Київської області видав виконавчий лист у цивільній справі № 356/700/17 на виконання рішення Березанського міського суду Київської області від 05.12.2017 про стягнення з [PERSON] , [INFO] , аліменти на користь [PERSON] на утримання малолітнього сина [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/3 частини з усіх видів доходу, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку до досягнення [PERSON] повноліття, починаючи з 30.06.2017 року, що підтверджується копією виконавчого листа (а.с. 8; 53). Вказаний вище виконавчий лист був пред`явлений [PERSON] до примусового виконання і наразі перебуває на виконанні у Березанському відділі державної виконавчої служби у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). Так, 01.02.2018 державним виконавцем Березанського міського відділу ДВС Гловного територіального управління юстиції у Київській області Бугаєнко М.О. було відкрито виконавче провадження про примусове виконання виконавчого листа № 356/700/17, виданого Березанським міським судом про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання сина [PERSON] в розмірі 1/3 частини з усіх видів доходу до досягнення дитиною повноліття, про що винесено постанову про відкриття виконавчого провадження (ВП № 55691284) (а.с. 64; 67). Заочним рішенням Березанського міського суду Київської області від 05.12.2017 визначено місце проживання малолітнього [PERSON] , [INFO] , за місцем проживання його батька [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією зазначеного рішення суду (а.с. 82;83). Згідно з копією рішення Березанського міського суду Київської області від 21.02.2019, позов [PERSON] до [PERSON] , третя особа: орган опіки та піклування Березанської міської ради Київської області про позбавлення батьківських прав задоволено та позбавлено [PERSON] батьківських прав відносно її малолітньої дитини [PERSON] (а.с. 75-79). Відповідно до копії Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про внесення змін до актового запису цивільного стану № 00032969138 від 05.10.2021, виданого Березанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), до актового запису про народження № 179 від 10.11.2012 стосовно [PERSON] 30.03.2019 на підставі рішення суду від 21 лютого 2019, ухваленого Березанським міським судом Київської області внесено зміни до відомостей про матір: мати позбавлена батьківських прав (а.с. 84). Позивач [PERSON] має заборгованість зі сплати аліментів, що підтверджується копією розрахунку заборгованості зі сплати аліментів за період з 30.06.17 по 31.05.2018 № 4100 від 05.06.2018 (а.с. 58), розрахунком заборгованості зі сплати аліментів за період з 30.06.2017 по 31.12.2022 від 11.01.2022 № 140 (а.с. 32-33); розрахунком заборгованості зі сплати аліментів за період з 01.01.2022 по 01.11.2022 від 01.11.2022 № 8970 (а.с. 55; 56); розрахунком заборгованості зі сплати аліментів від 13.03.2023 № 3602 (а.с. 54; 57); розрахунком заборгованості зі сплати аліментів від 01.08.2023 № 9038 (а.с. 34; 59; 61); розрахунком заборгованості зі сплати аліментів № 15905 від 04.12.2023 (а.с. 60; 62). Так, відповідно до розрахунку заборгованості зі сплати аліментів № 15905 від 04.12.2023, [PERSON] має заборгованість зі сплати аліментів згідно виконавчого листа № 356/700/17, виданого Березанським міським судом Київської області, станом на 01.11.2023 у сумі 347 816,12 гривень. Сума до сплати за один місяць у 2023: 5004,33 гривень (а.с. 60). Згідно з копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 07.11.2018, виданого Березанським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, [PERSON] народився [INFO] , про що 07.11.2018 було складено відповідний актовий запис за № 142, батько: [PERSON] , мати: [PERSON] (а.с. 7). Позивачем надано суду довідку з\~Реєстру застрахованих\~осіб Державного\~реєстру загальнообов`язкового\~державного соціального\~страхування форми\~ОК-5,\~індивідуальні відомості\~про застраховану\~особу: [PERSON] , дата формування довідки: 21.08.2023, відповідно до якої у 2023 році [PERSON] отримувала дохід в ТОВ «Український сервісний партнер» з січня по березень, з квітня офіційний дохід відсутній, у 2021 році: з січня по жовтень позивач мала офіційний дохід (Управління соціального захисту населення та праці Березанської міської ради); 2020 рік: січень- грудень 2020 (Управління соціального захисту населення та праці Березанської міської ради), 2019 рік січень- грудень 2019 року (Управління соціального захисту населення та праці Березанської міської ради); 2018 рік: Товариство з обмеженою відповідальністю «Тема-Б» січень-лютий 2018, березень-жовтень відсутній офіційний дохід; листопад-грудень 2018 року: (Управління соціального захисту населення та праці Березанської міської ради) (а.с. 9-10). У частині першій статті 3 Конвенції про права дитини визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Відповідно до частин першої та другої статті 27 Конвенції про права дитини держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою (ч. 2 ст. 51 Конституції України). Кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного та соціального розвитку (стаття 8 Закону України «Про охорону дитинства»). Згідно зі статтею 141\~СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини. Відповідно до статей 150, 180\~СК України батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, матеріально утримувати дитину до повноліття. Згідно з положеннями статті 181\~СК України способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Частина третя статті 181\~СК України визначає, що за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі. Частиною першої статті 192\~СК України встановлено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим кодексом. Враховуючи зміст статей 181, 192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Відповідно до статей 183, 184\~Сімейного кодексу\~України за рішенням суду розмір аліментів визначається у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі. Згідно з частиною 1 статті 182 Сімейного кодексу України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Статтею 183\~Сімейного кодексу\~України визначено, що частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину. Як передбачено ч. 2 ст. 166 СК України особа, позбавлена батьківських прав, не звільняється від обов`язку щодо утримання дитини. Звертаючись до суду з позовом про зменшення розміру аліментів, позивач посилається на те, що у 2018 році у неї народилася дитина син, [PERSON] , [INFO] , якого вона також має утримувати. [PERSON] вказує на те, що вона не отримує стабільного доходу, державною виконавчою службою з неї стягуються аліменти на дитину в розмірі 1/3 середньої заробітної плати по регіону, що становить 5004,33 грн на дитину, що є непосильною сумою для позивача. Статтею 192\~СК України передбачено можливість зміни раніше встановленого розміру аліментів за наявності доведених у судовому порядку підстав, а саме: зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Аналіз цієї норми права дає можливість дійти висновку, що підставами зміни розміру аліментів є як зміна матеріального, так і зміна сімейного стану як самостійна підстава для зменшення або збільшення розміру аліментів. При цьому такі положення закону не виключають одночасне настання обох підстав для зміни розміру аліментів: і зміни сімейного, і зміни матеріального стану. Однак, зміна сімейного стану є самостійною, не залежною від зміни матеріального стану підставою для зміни розміру аліментів. Такого ж висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 14.12.2022 у справі № 727/599/22. Таким чином, у зв`язку з тим, що на утриманні позивача перебуває ще одна малолітня дитина, у неї змінився сімейний стан, відсутні докази покращення її матеріального становища, тому наявні правові підстави, визначені ст. 192 СК України, для зміни раніше встановленого розміру аліментів. Щодо вимоги позивача про зменшення розміру аліментів, що з неї стягуються з 1/3 частини з усіх видів доходу до 1/6 частини з усіх видів доходу, суд виходить з такого. Заборгованість за аліментами платника аліментів, який не працював на час виникнення заборгованості або є фізичною особою - підприємцем і перебуває на спрощеній системі оподаткування, або є громадянином України, який одержує заробіток (дохід) у державі, з якою Україна не має договору про правову допомогу, визначається виходячи із середньої заробітної плати працівника для даної місцевості (ч. 2 ст. 195 СК України). З огляду\~на те,\~що позивач\~наразі офіційно\~не працевлаштована, суд, беручи до уваги довідку про заборгованість зі сплати аліментів № 15905 від 04.12.2023, за якою сума до сплати за один місяць у 2023 нарахована державним виконавцем відповідно до законодавства складала 5004,33 гривень, виходить з такого. Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024» установлено з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум для дітей віком від 6 до 18 років - 3196 гривень. Згідно з розрахунками заборгованості [PERSON] зі сплати аліментів за 2023 рік, які були надані Березанським відділом ДВС у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), розмір середньої заробітної плати працівника для цієї місцевості становить 15013,00 гривень, від цієї суми становитиме 3753,25 гривень. Частково задовольняючи позовні вимоги, суд наголошує на тому, що батьки не мають компенсувати зменшення розміру аліментів за рахунок збільшення утримання однієї дитини порівняно з іншою. Відтак, суд вважає, що зменшення розміру аліментів до частини заробітку (доходу) позивача відповідає вимогам ст. 182 та ч. 5 ст. 183\~СК України і не призведе до порушення прав дитини [PERSON] . Отже, суд дійшов висновку, що позов про зменшення розміру аліментів підлягає до часткового задоволення. Як зазначено в абзаці 4 п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15.05.2006 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» у новому розмірі аліменти сплачуються з дня набрання рішенням законної сили. Частиною 1 ст. 141 ЦПК України встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, і питання як розподілити між сторонами судові витрати. Позивач при зверненні до суду сплатила судовий збір в сумі 1073,60 гривень (а.с. 1) Однак, вимоги про стягнення судових витрат з відповідача позивач не заявила, тому суд не вирішує питання про їх розподіл між сторонами. Відповідно до ч. 2 ст. 264 ЦПК України при ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог. В силу\~приписів п.\~3\~ч.\~1\~ст.\~270,\~ч.\~2\~ст.\~270\~ЦПК України\~суд,\~що ухвалив\~рішення,\~може за\~заявою учасників\~справи чи\~з власної\~ініціативи ухвалити\~додаткове рішення,\~якщо судом не вирішено питання про судові витрати. Заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення. На підставі викладеного,

Outcome: partial