Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-24 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що його батько [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] у с. Некрасове, Вінницького району Вінницької області. Після смерті його батька відкрилася спадщина, до складу якої входить: земельна ділянка № [NUMBER] , площею 0,0500 га, кадастровий номер 0520684200:01:003:0127, розташована на території Некрасовської сільської ради СТ «[INFO]», Вінницького району Вінницької області, цільове призначення: для ведення садівництва. За життя [PERSON] заповіт не складав, та позивач, як син померлого, є спадкоємцем першої черги, спадкоємці, що фактично прийняли спадщину відсутні, його мати (дружина померлого) [PERSON] померла [INFO] у м. Вінниця. Вказує, що у жовтні 2023 року він звернувся до приватного нотаріуса Вінницького районного нотаріального округу Марунько О.Г. щодо подання заяви про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, але йому роз`яснено, що строк звернення із заявою про відкриття спадкової справи до нотаріуса закінчився 11.06.2023, та надано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 30.10.2023, в якій зазначено, що визначений законом строк пропущений та рекомендовано звернутись до суду. Спадкову справу у нотаріуса ніхто не відкривав, що підтверджується витягом зі Спадкового реєстру. Позивач зазначає, що у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався. КМУ 28.02.2022 була прийнята Постанова № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». З 29.06.2022 року діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану, які були запроваджені на підставі постанови КМУ від 24.06.2022 № 719 «Про внесення змін до деяких постанов КМУ щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану». 19 червня 2023 року набрав чинності підпункт 2 пункту 3 постанови КМУ від 09 травня 2023 року № 469 «Про внесення змін до деяких постанов КМУ щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану», яким виключено п. 3 постанови КМУ від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», якою було встановлено, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. В подальшому постановою КМУ від 24.06.2022 № 719 внесено зміни до п. 3 постанови КМУ від 28.02.2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», відповідно до яких перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Так, позивач вважає, що поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини є збройна агресія російської федерації, введення воєнного стану та воєнними діями, що відбуваються в Україні, а також суперечливі зміни щодо строків прийняття спадщини, які протягом відведеного для прийняття спадщини періоду часу декілька разів кардинально змінювалися таким чином, що були непередбачуваними для позивача як спадкоємця та в кінцевому підсумку стали причиною пропущення строку для подачі ним заяви про прийняття спадщини. Вважає, що шестимісячний строк для прийняття спадщини ним було пропущено з поважних причин, тому він вимушений звернутися до суду. За вказаних обставин позивач просить визначити для нього додатковий строк тривалістю три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , який помер [INFO] у с. Некрасове Вінницького району Вінницької області. Судові витрати просить залишити за позивачем (а.с. 1 - 3). Ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області від 17.11.2023 за наслідками усунення недоліків позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження. За клопотанням позивача витребувано докази у справі (а.с. 42). Згідно поданих позивачем письмових додаткових пояснень, позивач вказує, що з Інформаційної довідки з реєстру Вінницької міської територіальної громади від 23.11.2023 за № 80151 стало відомо, що разом з [PERSON] були зареєстровані за адресою: [ADDRESS] і інші особи, але вони не є членами сім`ї померлого, близькими родичами та спадкоємцями його майна, фактично будинок [ADDRESS] розділений на частки і кожна родина мала свою частину з окремими кімнатами та входом. Його батько був колишнім власником однієї з частин будинку, яку продав своєму брату [PERSON] ще 25.07.2016, але з реєстрації не знявся (а.с. 53). Ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області від 12.12.2023 закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду по суті (а.с. 60). В судове засідання з розгляду справи по суті учасники справи не з`явились. Позивач в позовній заяві заявив клопотання про розгляд справи без участі позивача та його представника. Представник відповідача Якушинецької сільської ради Вінницького району Вінницької області в особі сільського голови В. Романюканадіслав до суду клопотання про розгляд справи за відсутності представника сільської ради, у вирішенні спору покладається на розсуд суду. Частиною 3 ст. 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку. Так, судом встановлено наступні фактичні обставини справи. Відповідно до копії паспорта громадянина України серії [NUMBER] , позивач [PERSON] , [INFO] , згідно відмітки про реєстрацію місця проживання зареєстрований за адресою: [ADDRESS] (а.с. 6 - 7). Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] , [PERSON] (а.с. 9). [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] у м. Вінниця, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 10). [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] у с. Некрасове, Вінницького району Вінницької області, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с. 11). Відповідно до копії постанови приватного нотаріуса Вінницького районного нотаріального округу Марунько О.Г. від 30.10.2023 про відмову у вчиненні нотаріальної дії, [PERSON] відмовлено щодо подачі ним заяви про прийняття спадщини та видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його батька [PERSON] . Постанова мотивована пропущенням [PERSON] строку для прийняття спадщини (а.с. 12). Згідно копії Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 25.07.2016, земельна ділянка з кадастровим номером 0520684200:01:003:0127, площею 0, 05 га, цільове призначення: для ведення садівництва, що розташована за адресою: Вінницька область, Вінницький район, Некрасовська сільська рада, садове товариство «[INFO]», належить на праві власності [PERSON] (а.с. 13). Відповідно до копій Витягів зі Спадкового реєстру від 30.10.2023, спадкову справа у нотаріуса після смерті [PERSON] не відкривалась, відомості про наявність заповіту відсутні (а.с. 27, 28 - 37). Згідно інформаційної довідки з реєстру Вінницької міської територіальної громади від 23.11.2023 № 80151, за адресою: [ADDRESS] був зареєстрований [PERSON] , [INFO] , та 15.12.2022 його знято з реєстрації у зв`язку зі смертю [INFO] . Крім того, за вказаною адресою зареєстровані: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (а.с. 51). Відповідно до копії договору купівлі-продажу частини житлового будинку від 25.07.2016, посвідченого приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Тептею Н.Я., [PERSON] продав [PERSON] 9/100 часток житлового будинку з прибудовами, господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться в [ADDRESS] (а.с. 55 - 56). Згідно копії Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 25.07.2016, житловий будинок з прибудовами, господарськими будівлями та спорудами, що розташований в [ADDRESS] , належить на праві спільної часткової власності [PERSON] - 9/100 частки, [PERSON] - 1/20 частки (а.с. 57). Оцінивши докази в їх сукупності, суд керується наступними нормами. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст.ст. 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За правилами ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦПК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Верховний Суд у постанові від 26.06.2019 (справа № 565/1145/17) зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Такий правовий висновок висловлений також Верховним Судом України у постанові від 13.03.2020 № 314/2550/17. Як вбачається із матеріалів справи, спадщина після смерті [PERSON] відкрилася [INFO] та строк, встановлений ст. 1270 ЦК України, спливав 11.06.2023, водночас, в межах строку для прийняття спадщини, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, в Україні тривав воєнний стан, який був введений 24.02.2022. Згідно п. 3 Постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року N 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану", в редакції на час перебігу строку для прийняття спадщини позивачем, було установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці, за таких обставин строк для прийняття спадщини для позивача сплив би 12.10.2023. В подальшому пункт 3 Постанови КМУ від 28.02.2022 № 164 було виключено та Постанова КМУ № 469 від 09.05.2023 в частині виключення пункту 3 Постанови КМУ від 28.02.2022 № 164, яким перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупинявся на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці, набрала чинності 18.06.2023. Відповідно, в межах передбаченого ЦК України шестимісячного строку, а саме з 11.12.2022 по 11.06.2023, для прийняття спадщини після смерті [PERSON] діяла вищенаведена Постанова КМУ в редакції, коли перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупинявся на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Оцінивши зібрані докази в їх сукупності, враховуючи життєві обставини позивача, а саме дію воєнного стану в межах строку для прийняття спадщини та мінливість чинного законодавства в частині строку для прийняття спадщини в умовах воєнного стану, в тому числі існування періоду зупинення перебігу строку для прийняття спадщини на час дії воєнного стану, суд вважає, що позивач пропустив встановлений в подальшому строк для прийняття спадщини в умовах воєнного стану з поважних причин, та враховуючи відсутність спадкоємців, які прийняли спадщину, позов підлягає задоволенню та позивачу слід визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном три місяці з дня набрання рішенням законної сили. Враховуючи відсутність клопотання про розподіл судових витрат, суд не вирішує в даному рішенні питання розподілу судових витрат між сторонами. Також суд вважає за необхідне роз`яснити учасникам справи положення ч.ч. 4, 5 ст. 268 ЦПК України, що у разі неявки всіх учасників справи в судове засідання, яким завершується розгляд справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. На підставі викладеного та

Outcome: approved