Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-04 00:00:00

04 жовтня 2021 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська звернулось АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» з позовом до [PERSON] про відшкодування збитків. В обґрунтування позову зазначено, що під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідача [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , був встановлений факт самовільного підключення струймоприймачів та електропроводки до електричної мережі позивача з порушенням схеми обліку. Внаслідок самовільного підключення позивачу були завдані збитки, які він просить стягнути в судовому порядку, які становлять 46 632,22 грн., також позивач просить стягнути з відповідача судові витрати по справі. (а.с.1-2) Після надходження з адресно-довідкового підрозділу відомостей щодо зареєстрованого місця проживання відповідача фізичної особи [PERSON] (а.с.33), ухвалою судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 11 листопада 2021 року було відкрито провадження у справі та на підставі п.1 ч.1 ст.274 ЦПК України призначено її до розгляду в порядку спрощеного провадження в судовому засіданні з викликом сторін та їх представників. (а.с.34) В судове засідання 10 грудня 2021 року сторони по справі не з`явились, повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи належним чином, у зв`язку з цим та надходженням від представника відповідача заяви про перенесення судового засідання, розгляд справи було відкладено на 24 січня 2022 року. (а.с.39) В судове засідання 24 січня 2022 року сторони по справі не з`явились, повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи належним чином, у зв`язку з цим та надходженням від представника позивача заяви про перенесення судового засідання, розгляд справи було відкладено на 15 лютого 2022 року. (а.с.49) В судове засідання 15 лютого 2022 року сторони по справі не з`явились, повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи належним чином, у зв`язку з цим та надходженням від представника позивача заяви про перенесення судового засідання, розгляд справи було відкладено на 18 березня 2022 року. (а.с.58) В судове засідання 18 березня 2022 року сторони по справі не з`явились, повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи належним чином, у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено на 15 квітня 2022 року. (а.с.62) В судове засідання 15 квітня 2022 року сторони по справі не з`явились, від представника позивача надійшла заява про відкладення розгляду справи. В даному судовому засіданні було ухвалено витребувати від Центрального відділу ДРАЦС у м. Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Дніпро) витяг з актового запису про смерть відповідача [PERSON] , задовольнити клопотання представника позивача та відкласти розгляд справи на 13 травня 2022 року. (а.с.а.с.72, 73) В судове засідання 13 травня 2022 року сторони по справі не з`явились, повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи належним чином, у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено на 14 червня 2022 року. (а.с.78) 16 травня 2022 року від Центрального відділу ДРАЦС у м. Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Дніпро) надійшов витяг з актового запису про смерть відповідача [PERSON] (а.с.82-84) В судове засідання 14 червня 2022 року представник позивача не з`явилась, повідомлялась про дату, час та місце розгляду справи належним чином. В даному судовому засіданні ухвалою суду було зупинено провадження у даній цивільній справі до залучення до участі у справі правонаступників відповідача [PERSON] , який вибув із справи у зв`язку зі смертю. (а.с.а.с.86, 87) 17 травня 2023 року від п`ятої дніпровської державної нотаріальної контори надійшла інформаційна довідка зі Спадкового реєстру. (а.с.91-92) Ухвалою судді від 23 травня 2023 року було відновлено провадження у цивільній справі та призначено у справі судове засідання на 16 червня 2023 року. (а.с.94) В судове засідання 16 червня 2023 року представник позивача не з`явилась, надала клопотання про витребування доказів. В даному судовому засіданні було ухвалено задовольнити часткового клопотання представника позивача, витребувати копію спадкової справи після померлого відповідача [PERSON] та відкласти розгляд справи на 10 серпня 2023 року. (а.с.а.с.98, 99) 13 липня 2023 року від приватного нотаріуса надійшла копія спадкової справи № 8/2022 до майна померлого відповідача [PERSON] (а.с.110-122) В судове засідання 10 серпня 2023 року представник позивача не з`явилась, повідомлялась про дату, час та місце розгляду справи належним чином, у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено на 31 серпня 2023 року. (а.с.124) 31 серпня 2023 року від представника позивача надійшла уточнена позовна заява. В обґрунтування позовної заяви зазначено, шо під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідача [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , був встановлений факт самовільного підключення струймоприймачів та електропроводки до електричної мережі позивача з порушенням схеми обліку. Внаслідок самовільного підключення відповідачем [PERSON] позивачу були завдані збитки, які становлять 46 632,22 грн. Тому позивач звернувся до суду із позовом до [PERSON] про відшкодування збитків. В ході розгляду справи з`ясувалось, що відповідач [PERSON] помер. Для підтвердження факту наявності спадкоємців судом було витребувано спадкову справу, згідно якої встановлено, що 21 лютого 2022 року [PERSON] подав заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Оскільки, відповідач [PERSON] помер, а його спадкоємцем є [PERSON] , тому позивач просить суд стягнути з відповідача [PERSON] збитки, завдані [PERSON] позивачу внаслідок самовільного підключення, в розмірі 46 632,22 грн., також позивач просить стягнути з відповідача судові витрати по справі. (а.с.126-128) В судове засідання 31 серпня 2023 року представник позивача не з`явилась, повідомлялась про дату, час та місце розгляду справи належним чином. В даному судовому засіданні було ухвалено прийняти уточнену позовну заяву та відкласти розгляд справи на 26 вересня 2023 року - для виклику сторін по справі. (а.с.149) В судове засідання 26 вересня 2023 року сторони по справі не з`явились, повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи належним чином, у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено на 10 листопада 2023 року. (а.с.152) В судове засідання 10 листопада 2023 року сторони по справі не з`явились, повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи належним чином, у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено на 11 грудня 2023 року. (а.с.155) В судове засідання 11 грудня 2023 року сторони по справі не з`явились, повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи належним чином, у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено на 16 січня 2024 року. (а.с.158) В судове засідання 16 січня 2024 року сторони по справі не з`явились, повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи належним чином, у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено на 05 лютого 2024 року. (а.с.162) 29 січня 2024 року від представника позивача надійшла заява про відшкодування витрат на правничу допомогу. (а.с.165-166) В судовому засіданні 05 лютого 2024 року було проведено розгляд справи по суті та ухвалено рішення по справі. Позивач в судове засідання не з`явився, представником позивача була подана заява в якому вона просить суд розглянути справу за її відсутності, проти розгляду справи в заочному порядку не заперечує. (а.с.184) Відповідач [PERSON] в судові засідання не з`явився, відзив на позов до суду не находив. Відповідач повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи шляхом направлення на його адресу судових повісток. (а.с.а.с.150, 153, 156, 159, 163) Клопотань про розгляд справи за його відсутності відповідач не надав, про причини неявки не повідомив. Конверти, направлені на адресу відповідача, повернулись до суду із позначкою - «за закінченням терміну зберігання». (а.с.а.с.154, 157, 161) З урахуванням викладених вище обставин на підставі ст.ст.280, 287, 288 ЦПК України, розгляд справи проведено в заочному порядку. Враховуючи, що сторони у судове засідання не з`явились, справа розглянута без фіксування судового засідання технічними засобами, згідно ч.2 ст.247 ЦПК України. Дослідивши матеріали даної цивільної справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, з таких підстав. Судом встановлено, що [PERSON] був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . (а.с.33) [PERSON] мав відкритий на своє ім`я, як споживача, особовий рахунок № [NUMBER] , за яким отримував від позивача, як енергопостачальника, послуги з постачання електроенергії за вищевказаною адресою. При проведенні 13 січня 2021 року технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , було встановлено порушення п.п.7 п.8.4.2 ПРРЕЕ, а саме самовільне підключення електропроводки та струмоприймачів без наявності відповідних договорів про розподіл/передачу постачання електричної енергії до електромережі, що не є власністю АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано мідним дротом 2,5 мм2 від ізоляторів будинку [ADDRESS] та через підвал та отвір в стіні заведено в гараж до навантаження, прилад обліку взагалі відсутній. За результатами перевірки майстрами [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , за участю споживача послуг [PERSON] , було складено акт про порушення № 026113 від 13 січня 2021 року. (а.с.129-130) Згідно Додатку 1 до акта про порушення № 026113 від 13 січня 2021 року встановлено, що під час проведення рейдової перевірки виявлено бездоговірне споживання електричної енергії за адресою: [ADDRESS] , в гаражі, власник якого зареєстрований в квартирі [ADDRESS] вищевказаного будинку. Самовільне підключення виконано мідним дротом 2,5 мм2 від ізоляторів будинку через підвал та отвір в стіні прокладено до гаражу. Лічильник відсутній, особовий рахунок відсутній. Електрична енергія споживається безобліково. Виписано наряд на відключення. (а.с.134) Відповідно до копії технічного паспорту гараж Літ. Ж-1 за адресою: [ADDRESS] , належить [PERSON] (а.с.135-138) Крім того, з вказаного технічного паспорту встановлено, що вищевказаний гараж був побудований у 1987 році, складає 22,9 м2 , має характеристику у графі інженерне обладнання вказано «електрика -так». 26 січня 2021 року відбулось засідання комісії з розгляду акта про порушення від 13.01.2021 № 026113, за наслідками чого визначено розмір заподіяної [PERSON] позивачу шкоди в розмірі 46 632,22 грн., що підтверджується копією протоколу № 04/21 від 26 січня 2021 року. (а.с.131) На підтвердження розміру збитків позивачем також було надано розрахунок. (а.с.132) Тобто, сума збитків завдана внаслідок самовільного підключення [PERSON] до мереж електроенергії становить 46 632,22 грн. 26 січня 2021 року [PERSON] отримав досудову претензію, в якій позивач зазначав про наявність у останнього заборгованості в розмірі 46 632,22 грн., та про обов`язок її погасити, що підтверджується підписом [PERSON] на копії досудової претензії. (а.с.133) Як вказує позивач у своєму позові, завданні [PERSON] збитки погашенні не були. [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 17 лютого 2022 року (актовий запис № 136). (а.с.115) 21 лютого 2022 року [PERSON] подав приватному нотаріусу заяву про прийняття спадщини (а.с.112), де вказано, що [PERSON] приймає спадкове майно що залишилося після смерті [PERSON] на підставі заповіту від 13 жовтня 2021 року, посвідченого приватним нотаріусом за № 945. (а.с.114) Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ч.ч.1, 4 ст.1231 ЦК України до спадкоємця переходить обов`язок відшкодувати майнову шкоду (збитки), яка була завдана спадкодавцем. Майнова та моральна шкода, яка була завдана спадкодавцем, відшкодовується спадкоємцями у межах вартості рухомого чи нерухомого майна, яке було одержане ними у спадщину. Відповідно до ст.1282 ЦК України обов`язок спадкоємців задовольнити вимоги кредитора, а саме: 1. Спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. 2. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора звертає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі. Оскільки, [PERSON] подав заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , то останній є належним відповідачем у справі. Відповідно до п.22 ст.1 Закону України «Про захист прав споживачів» споживач це фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника. У відповідності до ч.1 Закону України «Про комунальні послуги» індивідуальний споживач - фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги. Відповідно до ст.5 Закону України «Про комунальні послуги» комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами. Згідно ч.26 ст.1 Закону України «Про ринок електричної енергії» електрична енергія - енергія, що виробляється на об`єктах електроенергетики і є товаром, призначеним для купівлі-продажу. Відповідно до п.5.5.5 Правил споживач електричної енергії зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів, забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Згідно п.3 ч.2 ст.7 Закону України «Про комунальні послуги» індивідуальний споживач зобов`язаний забезпечувати цілісність обладнання приладів (вузлів) обліку комунальних послуг відповідно до умов договору та не втручатися в їхню роботу Відповідно до ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Згідно п.5.1.1 Правил роздрібного ринку елективної енергії затвердженої постановою НКРЕП від 14 березня 2018 року за № 312 (надалі - Правила), оператор системи має право проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії. Відповідно до п.8.2.5 Правил у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Згідно п.8.2.6 Правил на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. Згідно ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч.4 ст.319 ЦК України власність зобов`язує. Згідно ст.322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідачем не було надано доказів виконання свого зобов`язання щодо погашення збитків завданих внаслідок підключення струймоприймачів та електропроводки до електричної мережі позивача з порушенням схеми обліку. Оцінюючи дослідженні в судовому засіданні докази в їх сукупності, суд вважає, що знайшло підтвердження споживання [PERSON] електричної енергії без приладів обліку, що спричинило позивачу збитки на суму 46 632,22 грн., які добровільно спадкоємцем останнього [PERSON] не відшкодовані. При таких обставинах позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Відповідно до ч.1 та п.1 ч.3 ст.133, ч.ч.1, 3 ст.137 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Частини 1-3 ст.134 ЦПК України визначають, що разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. У разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору. Попередній розрахунок розміру судових витрат не обмежує сторону у доведенні іншої фактичної суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи. Згідно ч.8 ст.141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. До складу витрат на правничу допомогу включаються: гонорар адвоката за представництво в суді; інша правнича допомога, пов`язана з підготовкою справи до розгляду; допомога, пов`язана зі збором доказів; вартість послуг помічника адвоката; інша правнича допомога, пов`язана зі справою. Витрати на правничу допомогу визначаються сукупністю таких документів: договором про надання правничої допомоги та відповідними доказами щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу учасник справи має подати (окрім договору про надання правничої допомоги) детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом (для визначення розміру гонорару, що сплачений або підлягає сплаті) та опис здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат має бути співмірним зі складністю справи та виконаних адвокатом (професійна правнича допомога) робіт; часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт; обсягом наданих адвокатом послуг; ціною позову та значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи та репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог співмірності, за клопотанням іншої сторони, суд може зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. При цьому, договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору (ст.1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»). Отже, на підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу та їх відшкодування за рахунок опонента в судовому процесі сторонам необхідно надати суду такі докази: 1) договір про надання правничої допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг тощо); 2) документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження тощо); 3) докази щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт (акти наданих послуг, акти виконаних робіт та ін.); 4) інші документи, що підтверджують обсяг, вартість наданих послуг або витрати адвоката, необхідні для надання правничої допомоги. На понесення позивачем витрат на правову допомогу було надано договір про надання правової допомоги № 210-ДЕ від 08 січня 2021 року, довіреність, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю, додаткову угоду № 4 від 27 квітня 2021 року, додаткову угоду № 20 від 31 грудня 2021 року, додаткову угоду № 32 від 30 грудня 2022 року, акт від 01.02.2022 р. № 42 наданих послуг за період з 30.08.2021 р. по 25.02.2022 р. за договором про надання правової допомоги № 210-ДЕ від 08.01.2021. (а.с.167-182) Згідно з наявним в матеріалах справи актом від 01.02.2022 р. № 42, до складу суми послуг в 10 000 грн., які позивач просить стягнути на свою користь, входить: вивчення нормативно-правового регулювання спірних правовідносин, надання консультації, написання позовної заяви, складання та написання заяв та клопотань, складання та написання уточненої позовної заяви, написання заяви про відшкодування витрат на правову допомогу. На все це, згідно акту, адвокат витратив 24 години. (а.с.167) Суд приймає до уваги конкретні обставини справи, складність справи, обсяг наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, а також враховує загальний час розгляду справи, тому приходить до висновку, що витрати на правничу допомогу в заявленому представником позивача розмірі є співмірними зі складністю справи та часом, витраченим адвокатом на надання послуг з правової допомоги та їх обсягом, та підлягають задоволенню. Згідно ч.1 ст.141 ЦПК України, враховуючи результати розгляду справи, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню витрати зі сплати судового збору в розмірі 2 270 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved