Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-06 00:00:00

1. Описова частина. Короткий зміст позовних вимог. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. 14.12.2023 до Шполянського районного суду Черкаської області надійшов даний позов, в якому позивач просить визначити йому додатковий строк тривалістю два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] в с. Водяне Звенигородського району Черкаської області, актовий запис №679 від 27.12.2022. Свій позов позивач мотивує тим, що [INFO] в [ADDRESS] померла мати позивача [PERSON] . Після її смерті залишилося спадкове майно, а саме: земельна ділянка, площею 2,49 га, розташована на території с.Водяне Звенигородського району Черкаської області, призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що перебувала у власності спадкодавця на підставі державного акту серії ЧР№002074 виданого на ім`я [PERSON] .12.2002. Позивач є спадкоємцем за законом, та звернувся до державного нотаріуса Шполянської державної нотаріальної контори Курінного В.В. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] . Нотаріус виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 11.11.2023 за №514/02-31, якою відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з пропущенням 6-ти місячного строку для прийняття спадщини. Позивач вважає, що часовий проміжок між закінченням строку на прийняття спадщини та зверненням з позовною заявою до суду є незначним, а тому наявні підстави для задоволення вимог щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини. У судове засідання позивач не з`явився, про те надав заяву, в якій просив розглянути справу без його участі та зазначив, що позов підтримує. Відповідач у судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просив розглянути справу без його участі за наявними доказами в матеріалах справи. Інші процесуальні дії у справі. Ухвалою Шполянського районного суду Черкаської області від 14.12.2023 було відкрите провадження по справі. 16.01.2024 ухвалою Шполянського районного суду Черкаської області було закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті. 2. Мотивувальна частина: Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Суд, з`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, вважає, що позов належить до задоволення на підставі наступного. [PERSON] народився [INFO] в с.Водяне Шполянського району Черкаської області. Батьками є [PERSON] та [PERSON] відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 20.12.1968 (а.с. 8). [PERSON] померла [INFO] в с. Водяне Звенигородського району Черкаської області згідно зі свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Шполянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Звенигородському районі Черкаської області (а.с.7). За даними довідки №282 від 07.11.2023, виданої старостою виконавчого комітету Шполянської міської ради ОТГ, про те, що [PERSON] до дня смерті [INFO] постійно проживала та була зареєстрована по [ADDRESS] . На день смерті спадкодавця у вищевказаному будинку крім спадкодавця ніхто не проживав та не був зареєстрований. Малолітніх, неповнолітніх, недієздатних осіб, а також осіб, дієздатність яких обмежена, у спадкодавця немає (а.с. 9). [PERSON] , яка проживає в с.Водяно відповідно до Державного акту на право на земельну ділянку серії ЧР №002074 , є власником земельної ділянки площею 2,49 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташованої на території Водянської сільської ради (колишнього Шполянського району) Звенигородського району Черкаської області, кадастровий номер 7125782000020020082, на підставі рішення органу державної влади Водянської сільської ради №13/1 від 12.02.2001(а.с. 10). За змістом постанови №514\\02-31 від 11.11.2023 державного нотаріуса Шполянської державної нотаріальної контори Курінного В.В. про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину на земельну ділянку площею 2,49 га, яка розташована на території колишньої Водянської сільської ради, в адмінмежах Шполянської територіальної громади, Звенигородського району Черкаської області, кадастровий номер 7125782000020020082, що залишилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , у зв`язку з пропущенням 6-ти місячного строку для прийняття спадщини. Інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини не зверталися, спадкова справа не заводилась, спадкового договору та заповіту немає (а.с. 11). Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Згідно з ч.1 ст.1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, повинен подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини і лише особисто. Відповідно до ст.1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. За змістом ст.1221ЦК України\~місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. Так, судом встановлено, що спадкодавець [PERSON] померла [INFO] . Позивач на час відкриття спадщини разом з спадкодавцем не проживав. За загальним правилом право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Таким чином, з урахуванням положень ч.2 ст.1220 ЦК України, строк прийняття спадщини після смерті [PERSON] закінчився 24.06.2023. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тобто, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування»\~роз`яснено, що суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Верховний Суд України на засіданні Судової палати у цивільних справах 04.11.2015 розглянув справу № 6-1486цс15, предметом якої був спір про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, зробив правовий висновок про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила ч.3\~статті 1272ЦК України\~можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Така ж правова позицію викладена і постанові Верховного Суду України справа №6-1320цс17 від 23.08.2017. В листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» вказано, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини. Отже, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У постанові Верховного Суду № 565/1145/17 від 26.06.2019 визначено, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Разом з тим, вирішуючи питання поважності причин пропущення позивачем шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд враховує правову позицію Верховного Суду у справі № 681/203/17-ц від 17.10.2018 відповідно до якої, причини пропуску строку на прийняття спадщини повинні визначатися судом в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення ст.1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Судом установлено, що шестимісячний строк подання позивачами заяви про прийняття спадщини після смерті матері сплив 24.06.2023, а позов до суду позивач пред`явив 14.12.2023, тобто пропущений ним строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. Позивач є спадкоємцем майна його покійної матері [PERSON] за законом, разом зі спадкодавцем не проживав. В даному випадку на переконання суду, факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення позивача від спадкування. Надання позивачу додаткового строку на прийняття спадщини не порушить права інших осіб. Таким чином, суд визнає поважними причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, а тому відповідно до вимог ст. 1272 ЦК України, вважає за необхідне визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після його матері померлої [INFO] [PERSON] . Заходи забезпечення позову не застосовувались. Позивач просить залишити судові витрати на його рахунку, а тому суд не стягує з відповідача судові витрати.

Outcome: approved