Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-01 00:00:00

Позивачка звернулась до суду із зазначеною вище заявою, посилаючись на те, що [INFO] помер батько позивачки [PERSON] . Внаслідок його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входять житловий будинок [ADDRESS] , що належав останньому після смерті батька [PERSON] . В даному будинку більше ніхто не був зареєстрованим. Позивачка зазначила, що вона є спадкоємцем за законом не прийняла своєчасно спадщини, яка була відкрита внаслідок смерті [PERSON] , через те, що до 02.02.2023 року не знала, що її батько не залишив заповіту, як і те що жодна особа не зверталась до нотаріуса для оформлення спадщини. З огляду на наведене, позивачка вважає, що нею з поважних причин пропущено строк для прийняття спадщини, а тому позивачка просить суд визначити їй додатковий строк два місяці для подання заяви про прийняття спадщини. Позивачка в судове засідання не з`явилася, однак подала в порядку ч.3 ст.211 ЦПК України заяву, в якій просила розглянути справу без її участі. Також зазначила, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просила такі задовольнити. Представник Великоберезнянської селищної ради Ужгородського району в судове засідання не з`явився, однак заступник селищного голови Мицьо І. подав заяву, в якій просив розглянути справу без їхньої участі та вирішити справу на розсуд суду. Зважаючи на наведене, суд розглянув справу без участі сторін на підставі наявних у ній доказів. Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до такого висновку. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] , який помер [INFO] (свідоцтво про смерть серія [NUMBER] від 05.04.2014 р.) згідно довідок виконкому Великоберезнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області, після смерті батька [PERSON] (який помер [INFO] р а/з про смерть №15 від 02.11.2002), фактично вступив в управління та володіння спадковим майном, зокрема житловим будинком [ADDRESS] та на момент його смерті ніхто не проживає; Згідно із свідоцтвом про право на спадщину за законом від 24.02.2000 року, спадкоємець майна [PERSON] , померлого [INFO] є брат [PERSON] . Відповідно до складеного заповіту померлим [PERSON] від 27.11.2000 такий заповів житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами в [ADDRESS] своєму синові [PERSON] . Із свідоцтва про народження позивачки [PERSON] від 21.06.2017 р. серії [NUMBER] вбачається, що померлий [PERSON] , зазначений батьком. Свідоцтвом про шлюб позивачки від 27.05.2017 року серії [NUMBER] , після реєстрації шлюбу [PERSON] така змінила прізвище на [PERSON] ; З витягу із спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину від 02.02.2023 року № 713438463 за вказаними параметрами запиту у Спадковому реєстрі інформація відсутня, з витягу із Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 02.02.2023 року № 71343796, вбачається, що за вказаними параметрами запиту у Спадковому реєстрі інформація відсутня. Враховуючи вище наведене, оскільки майно змінювало неодноразово свого власника, суд вважає, що позивачці могло бути не відомо, про існування в померлого батька спадкового майна. Позивач має право на спадкування майна батька. Однак у встановлений законом строк заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори не подала, оскільки не знала про існування спадкового майна та проживає не за місцем відкриття спадщини. Відповідно до ст. ст. 1216, 1217 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно зі статтею 1218 Цивільного кодексу України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини. Відповідно до частини 1 статті 1269, частини 1 статті 1270 Цивільного кодексу України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 1 статті 1220, частина 1 статті 1270 Цивільного кодексу України). Згідно зі статтею 1272 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пунктом 24\~постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~30\~травня 2008\~року №7\~«Про судову\~практику у\~справах про\~спадкування» судам роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оскільки заявлені вимоги ґрунтуються на законі, і не порушують права, свободи чи інтереси інших осіб, спадщина ніким не прийнята, а причина пропуску строку прийняття позивачем спадщини є поважною, позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved