Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-29 00:00:00

1. Короткий зміст позовних вимог. Наприкінці серпня 2021 року [PERSON] звернулась до суду з вищезазначеним позовом, який обґрунтовувала тим, що вона є власницею частки житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Співвласником іншої частки вказаного нерухомого майна є [PERSON] . В добровільному порядку здійснити поділ в натурі житлового будинку із господарськими будівлями і спорудами [PERSON] не бажає. З цієї підстави позивач просила поділити житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , виділивши їй в натурі та визнавши за нею право власності на цілу відокремлену частину житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, що включає: веранду 1-1 площею 12,5 кв.м., кухню 1-2 площею 6,4 кв.м., житлову кімнату 1-3 площею 13,8 кв.м., житлову кімнату 1-4 площею 11,4 кв.м., тамбур 1-І площею 2,5 кв.м., всього загальною площею 46,6 кв.м. та житловою площею 25,2 кв.м., а також з господарських будівель і споруд: сарай літера «Б», убиральня літера «В», гараж літера «Ж», погріб літера «З», погріб літера «Л», колодязь літера «К», огорожа №4. Крім цього, [PERSON] також просила встановити порядок користування земельною ділянкою згідно абрису земельної ділянки та кадастрового плану. В лютому 2022 року [PERSON] пред`явив зустрічний позов, який обґрунтував тим, що він та [PERSON] є співвласниками в рівних частках житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] набула право власності на вказану частину домоволодіння в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . За час життя [PERSON] між ним та [PERSON] склався порядок користування житловим будинком, згідно з яким у володіння та користування [PERSON] ввійшли приміщення житлового будинку: кімната 1-5 площею 17,5 кв.м., кімната 1-4 площею 9,7 кв.м., а всього площею 27,2 кв.м. Крім цього, рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 24 листопада 2010 року за [PERSON] було визнано право власності на нерухоме майно, а саме: добудову до належної йому частини житлового будинку по [ADDRESS] , що складається з приміщень: ганку 2-1 площею 3,1 кв.м., коридору 2-1 площею 18,0 кв.м., убиральні 2-4 площею 4,4 кв.м., кухні 2-5 площею 18,4 кв.м., кімнати 2-6 площею 2,5 кв.м. Пред`явивши первісний позов [PERSON] просить виділити їй в натурі частину домоволодіння, яка є значно більшою за її частку у спільному майні, а також господарські будівлі та споруди, які не належать до складу спадщини після смерті [PERSON] , зокрема огорожу №4, сарай літера «Б», який перебуває у спільному користуванні. За таких обставин [PERSON] просив поділити в натурі житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , наступним чином: виділити йому наступні приміщення: частину житлової кімнати 1-3 площею 7,6 кв.м., житлову кімнату 2-2 площею 17,5 кв.м., житлову кімнату 2-3 площею 9,7 кв.м., веранду 2-І площею 3,1 кв.м., коридор 2-1 площею 18,0 кв.м., ванну кімнату 2-4 площею 4,4 кв.м., кухню 2-5 площею 18,4 кв.м., житлову кімнату 2-6 площею 26,5 кв.м., а всього загальною площею 97,6 кв.м. та житловою площею 53,7 кв.м., а також з господарських будівель і споруд: частину сараю літера «Б», колодязь питний «Н», убиральню «М», вигрібну яму «Р», частину огорожі. При цьому, виділити [PERSON] наступні приміщення: тамбур 1-І площею 2,5 кв.м., веранду 1-1 площею 12,5 кв.м., кухню 1-2 площею 6,4 кв.м., частину кімнати 1-3 площею 5,9 кв.м., житлову кімнату 1-4 площею 11,4 кв.м., а всього загальною площею 38,1 кв.м. та житловою площею 17,3 кв.м., а також з господарських будівель і споруд: частину сараю літера «Б», убиральню літера «В», гараж літера «Ж», погріб літери «З» і «Л», колодязь «К», частину огорожі. Крім цього, [PERSON] просив встановити порядок користування відповідними частинами земельної ділянки, яка призначена для обслуговування розміщеного на ній житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по [ADDRESS] . В липні 2022 року [PERSON] подала заяву про часткову зміну предмету первісного позову, якою просила виділити їй в натурі та визнати за нею право власності на цілу відокремлену частину житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , що включає: веранду 1-1 площею 12,5 кв.м., кухню 1-2 площею 6,4 кв.м., житлову кімнату 1-3 площею 13,8 кв.м., житлову кімнату 1-4 площею 11,4 кв.м., тамбур 1-І площею 2,5 кв.м., всього загальною площею 46,6 кв.м. та житловою площею 25,2 кв.м., а також з господарських будівель і споруд: частину сараю літера «Б», убиральня літера «В», гараж літера «Ж», погріб літера «Л», колодязь літера «К», частину огорожі. В свою чергу, виділити та визнати за [PERSON] право власності на цілу відокремлену частину житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , що включає: житлову кімнату 2-3 площею 9,7 кв.м., житлову кімнату 2-2 площею 17,5 кв.м., всього загальною площею 27,2 кв.м. та житловою площею 27,2 кв.м., а також з господарських будівель і споруд: частину сараю літера «Б», колодязь питний літера «Н», убиральня літера «М», яма вигрібна «Р» та частину огорожі. Крім цього, [PERSON] також просила встановити порядок користування земельною ділянкою згідно абрису земельної ділянки та кадастрового плану. 2. Процесуальні дії у цивільній справі. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 18 жовтня 2021 року було відкрито провадження у цивільній справі та призначено підготовче засідання (а.с.31-32). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 10 серпня 2022 року, занесеною до протоколу судового засідання, зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] про поділ житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами в натурі та встановлення порядку користування земельною ділянкою був прийнятий до спільного розгляду з первісним позовом (а.с.55-56). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 24 січня 2023 року було закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті (а.с.84). 3. Ставлення сторін до пред`явленого позову. Представник позивача [PERSON] підтримала первісний позов у повному обсязі та наполягала на його задоволенні у повному обсязі. В свою чергу, вимоги за зустрічним позовом не визнала та просила суд відмовити в задоволенні зустрічного позову. Представник відповідача [PERSON] підтримав зустрічний позов та наполягав на його задоволенні, а також заперечував проти задоволення вимог за первісним позовом та просив суд відмовити в його задоволенні. 4. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Встановлено, що [PERSON] є власницею частини житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель та споруд, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Вказана обставина підтверджується копією свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 25 листопада 2020 року, виданого [PERSON] , державним нотаріусом Бориспільської міської державної нотаріальної контори, зареєстрованого в реєстрі за №2-896 (а.с.8) та копією Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №234239304 від 26 листопада 2020 року (а.с.10). В свою чергу, власником іншої частини вказаного житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами є [PERSON] , що підтверджується Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №24705017 від 08 грудня 2009 року (а.с.48). Зі змісту довідки КП «Бориспільське бюро технічної інвентаризації» №1239 від 16 квітня 2019 року (а.с.67) вбачається, що домоволодіння [ADDRESS] складається з житлового будинку «А-1» загальною площею 144,2 кв.м. та житловою площею 78,9 кв.м., а також сараю літера «Б», погребу літера «Л», убиральні літера «В», гаражу літера «Ж», погребу літера «З», убиральні літера «М», навісу літера «О», літнього душу «Т», колодязю «К», колодязю «Н», ями вигрібної «Р» та огорожі №1-№3. Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 24 листопада 2010 року (а.с.15) за [PERSON] було визнано право власності на нерухоме майно добудову до належної йому частини будинку за адресою: [ADDRESS] , загальним розміром 10,58 м. ? 7,55 м. + 3,40 м. ? 1,87 м., в якій знаходяться відповідно до поверхового плану: ганок 2-1 площею 3,1 кв.м., коридор 2-1 площею 18 кв.м., убиральня 2-4 площею 4,4 кв.м., кухня 2-5 площею 18,4 кв.м., кімната 2-6 площею 2,5 кв.м. Спірні правовідносини регулюються главою 26 «Право спільної власності» ЦК України. 5. Норми права, якими керується суд при вирішенні спору. 5.1. норми матеріального права. Відповідно до ч.1, ч.2 ст.319\~ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Згідно з ч.1 ст.356\~ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Згідно з ч.1 ст.367\~ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділено в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У постанові Верховного Суду України від 10 травня 2023 року у справі №404/7307/14 зазначено, що учасники спільної часткової власності мають рівні права щодо спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, то, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна. Якщо в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина нерухомого майна, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на це майно. За змістом постанови Верховного Суду від 29 вересня 2020 року у справі №286/3653/18 (провадження №61-38св20) визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Під неспівмірною шкодою господарського призначення слід розуміти суттєве погіршення технічного стану жилого будинку, перетворення в результаті переобладнання жилих приміщень у нежитлові, надання в рахунок частки приміщень, які не можуть бути використані як житлові через невеликий розмір площі або через неможливість їх використання (відсутність денного світла тощо). Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду України від 03 квітня 2012 року у справі №6-12цс13, а також у постанові Верховного Суду від 25 вересня 2019 року у справі №205/9065/15-ц (провадження №61-21409св18), у постанові від 27 травня 2020 року у справі №173/1607/15-ц (провадження №61-26178св18). Як роз`яснив Верховний Суд у постанові від 13 липня 2023 року у справі №583/2924/20 (провадження №61-9357св22) після виділу частки зі спільного нерухомого майна відповідно до ст.364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, при виділі частки із спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 ЦК України. 5.2. норми процесуального права. За правилами ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ч.1, ч.6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч.1, ч.4 ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Крім того, відповідно до ч.2 ст.78 ЦПК України обставини, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно з ч.4 ст.263\~ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. 6. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору. Встановлено, що [PERSON] та [PERSON] уклали договір про порядок володіння та користування спільним майном від 25 червня 2013 року, посвідченого Лазоренко Л.Є., приватним нотаріусом Бориспільського міського нотаріального округу Київської області, зареєстрованого в реєстрі за №486 (а.с.115). За змістом якого сторони по справі домовились встановити наступний порядок володіння та користування спірним житловим будинком з надвірними будівлями: виділивши у володіння та користування [PERSON] приміщення №1-1, №1-2, №1-3, №1-4, 1-І загальною площею 46,6 кв.м. та житловою площею 25,2 кв.м., а також частину сараю літера «Б», убиральня літера «В», гараж «Ж», погріб «З», погріб «Л», колодязь «К». В свою чергу, у володіння та користування [PERSON] виділивши: приміщення №2-І, №2-1, №2-2, №2-3, №2-4, №2-5, №2-6 загальною площею 97,6 кв.м., житловою площею 53,7 кв.м., а також частину сараю літера «Б», убиральня літера «М», навіс «О», літній душ літера «Т», каналізаційна яма «Р», колодязь «Н», огорожа №1-№3. Таким чином, загальна площа приміщень, якими користується [PERSON] становить 46,6 кв.м., а загальна площа приміщень, якими користується [PERSON] 97,6 кв.м. Водночас, слід врахувати, що на підставі рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 24 листопада 2010 року [PERSON] є власником добудови до спірного житлового будинку загальною площею 46,4 кв.м., яка складається з ганку 2-1 площею 3,1 кв.м., коридору 2-1 площею 18 кв.м., убиральні 2-4 площею 4,4 кв.м., кухні 2-5 площею 18,4 кв.м., кімнати 2-6 площею 2,5 кв.м. Вказана загальна площа добудови 46,4 кв.м. не входить до загальної площі будинку, яка підлягає поділу в натурі між співвласниками. В той час як частка в житловому будинку відповідає загальній площі в розмірі 48,9 кв.м. Зазначене свідчить про те, що [PERSON] користується приміщеннями житлового будинку загальна площа яких перевищує розмір його частки в житловому будинку та становить 51,2 кв.м. (144,2-46,4 = 97,8 : 2=48,9). Тоді як позивач користується приміщеннями загальна площа яких є меншою ніж її частка та складає 46,6 кв.м. У такому випадку поділ житлового будинку може бути здійснений виключно з покладенням обов`язку на [PERSON] відшкодувати позивачу грошову компенсацію за відхилення її частки в житловому будинку. Визначення розміру відповідної компенсації потребує спеціальних знань та потребує проведення судової будівельно-технічної експертизи. В той час як в ході розгляду цивільної справи а ні представник позивача [PERSON] , а ні представник відповідача [PERSON] , відповідним процесуальним право не скористалися та клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи не заявили. Крім цього, всупереч вимогам ч.1 ст.81 ЦПК України, а ні представником позивача [PERSON] , а ні представником відповідача [PERSON] , не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що згідно запропонованих як позивачем за первісним позовом, так і відповідачем за зустрічним позовом, варіантів поділу спірного нерухомого майна кожному з співвласників буде виділено ізольоване приміщення, обладнане окремими входом та системами життєзабезпечення, в тому числі водопостачання, водовідведення, опалення тощо. Зазначене у повній мірі відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові Верховного Суду від 13 липня 2023 року у справі №583/2924/20 (провадження №61-9357св22) Враховуючи викладені обставини в їх сукупності, суд вважає, що відсутні підстави для поділу в натурі житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . З огляду на те, що вимога встановлення порядку користування земельно ділянкою, на якій розміщений спірний житловий будинок, є похідною від вимоги про поділ житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами. З цієї підстави в задоволенні вимоги про встановлення порядку користування земельною ділянкою, яка розташовується в [ADDRESS] , також належить відмовити. 7. Розподіл судових витрат між сторонами. Згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З квитанцій (а.с.1,2) вбачається, що при пред`явленні позову [PERSON] сплатила судовий збір у розмірі 4345 гривень 22 копійки та [PERSON] за пред`явлення зустрічного позову у розмірі 2529 гривень 22 копійки (а.с.41). Зважаючи на те, що у задоволенні первісного та зустрічного позову відмовлено у повному обсязі, тому підстави для відшкодування понесених [PERSON] та [PERSON] судових витрат, відсутні. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed