Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-30 00:00:00

29 грудня 2021 року [PERSON] звернувся до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області з позовом до [PERSON] , Шосткинської міської ради Сумської області, в якому просить визначити для нього додатковий строк тривалістю в три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після [PERSON] , який помер [INFO] та [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позову зазначено, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] . [INFO] померла баба позивача по лінії батька [PERSON] . За життя батько та баба позивача були співвласниками квартири [ADDRESS] . Крім цього, баба позивача [PERSON] за життя мала на праві власності будинок з господарськими спорудами [ADDRESS] . Також, [PERSON] за життя склала заповіт яким усе належне їй майно заповіла своєму сину, батьку позивача [PERSON] 27 грудня 2021 року позивач отримав лист від Шосткинської міської державної нотаріальної контори від 16.12.2021 в якому повідомлено його, що після смерті батька [PERSON] заведена спадкова справа за заявою онука спадкодавця [PERSON] , сина рідної сестри позивача [PERSON] , яка померла [INFO] . Також, у листі повідомлено позивача про необхідність надання доказу прийняття ним спадщини, або звернення до суду з позовом про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач зазначає, що він пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з причини того, що за короткий проміжок часу втратив усіх своїх рідних: спочатку у 2019 році померла мати, потім помер батько, потім менше чим через рік, померла баба з боку батька. Всі ці події вплинули на стан позивача, який був у пригніченому стані, не міг прийти до нормального ритму життя. Крім цього, знав що баба усе своє майно заповідала батьку, а тому вважав що не має право на спадкування майна. 21 лютого 2023 року від відповідача [PERSON] до суду надано пояснення в порядку ст.178 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), тобто відзив. У поясненнях (відзиві) відповідач просив відмовити у задоволенні позивачу його позовних вимог. В обґрунтування зазначено, що [INFO] помер дід [PERSON] , після його смерті відповідач прийняв спадщину. [INFO] померла прабаба [PERSON] , після її смерті, жодна особа не зверталася із заявою про прийняття спадщини, хоча позивач був обізнаний про її смерть, та смерть свого батька. Також зазначає, що пригнічений стан, погане самопочуття, про які в позові вказує позивач, не мають правових підстав для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, а тому відсутні підстави для задоволення позову [PERSON] (а.с.41, 42) 01 березня 2023 року позивачем надано до суду відповідь на відзив, у якій просить задовольнити його позовні вимоги. В обґрунтування відповіді на відзив зазначено, що на час смерті баби з боку батька [PERSON] позивач проживав із нею, але не був зареєстрованим за однією адресою, що дає підстави для встановлення як факту спільного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, так і факту фактичного прийняття спадщини на підставі ч. 3 ст. 1268 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України). Крім цього, зазначив що знаходився у пригніченому стані оскільки за короткий проміжок часу втратив: матір, батька та бабу. (а.с.51) В судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, про час, дату та місце його проведення повідомлений, надав заяву, в якій просить розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги та пояснення, які викладені у відповіді на відзив підтримує в повному обсязі. (а.с. 64). В судове засідання відповідач [PERSON] не з`явився, про час, дату та місце його проведення повідомлений, надав заяву, в якій просить розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги не визнає, свої пояснення від 21.02.2023 підтримує в повному обсязі. (а.с.63) Представник відповідача Шосткинської міської ради Сумської області в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце його проведення повідомлений. Заяв, або клопотання про відкладення судового засідання до суду не надав. (а.с.58) Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до свідоцтва про народження, серія [NUMBER] , виданого 09 березня 1981 року, місце реєстрації м. Шостка Сумської обл., міськЗАГС, вбачається, що [PERSON] народився [INFO] , про що в книзі реєстрації актів про народження 09 березня 1981 року зроблено запис №264, і його батьками є: батько [PERSON] , мати [PERSON] . (а.с.5) Як вбачається із свідоцтва про смерть, серія [NUMBER] , виданого 22 травня 2020 року Шосткинським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми), [PERSON] помер [INFO] , про що 22 травня 2020 року складено відповідний актовий запис №478. Місце смерті - місто Шостка Сумської області. (а.с.6) Із свідоцтва про народження, серія [NUMBER] , виданого 24 травня 1960 року, місце реєстрації с.Ображіївка, Ображіївський с/ЗАГС Шосткинського району, вбачається, що [PERSON] народився [INFO] , про що в книзі записів актів громадянського стану про народження 24 травня 1960 року зроблено відповідний запис за №29, і його батьками є: батько [PERSON] , мати [PERSON] . (а.с.7) Як вбачається із свідоцтва про смерть, серія [NUMBER] , виданого 02 березня 2021 року Шосткинським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми), [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , про що 02 березня 2021 року складено відповідний актовий запис №287. Місце смерті село Пирогівка Шосткинського району Сумської області. (а.с.9) Із заповіту складеного 24 жовтня 2016 року та посвідченого секретарем виконавчого комітету Богданівської сільської ради Шосткинського району Сумської області, вбачається, що [PERSON] на випадок своєї смерті зробила розпорядження, а саме все своє майно, яке на день її смерті буде їй належати, де б воно не знаходилось і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що буде їй належати на день смерті, і на що вона за законом буде мати право, заповіла своєму сину [PERSON] .\~ Зареєстровано в реєстрі за №52. (а.с.10) З листа в.о. завідувача Шосткинської міської державної нотаріальної контори Сумської області Інни Бевз від 16.12.2021 за №402/02-14, адресованого [PERSON] , вбачається, що Шосткинська міська державна нотаріальна контора повідомила [PERSON] , що після смерті [INFO] [PERSON] залишилося спадкове майно. [PERSON] є спадкоємцем\~ за законом, але нотаріальна контора не має відомостей про прийняття ним спадщини. У випадку бажання одержання [PERSON] належної частки спадкового майна, має надати до нотаріальної контори докази про фактичне прийняття ним спадщини або звернутися до суду для встановлення додаткового строку на прийняття спадщини. (а.с.13) З листа завідувача Шосткинської міської державної нотаріальної контори Сумської області від 16.12.2021 за №403/02-14, адресованого [PERSON] , вбачається, що після [PERSON] , який помер [INFO] , із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори звернувся онук спадкодавця [PERSON] , [INFO] . Крім цього, [PERSON] повідомив нотаріуса, що не має свідоцтва про право власності на частину квартири [ADDRESS] , оскільки зазначене свідоцтво знаходиться на зберіганні у [PERSON] . У зв`язку із чим нотаріальна контора просить [PERSON] надати вказаний документ для оформлення спадщини після [PERSON] (а.с.14) Відповідно до свідоцтва про смерть, серія [NUMBER] , виданого 06 травня 2019 року Шосткинським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області, вбачається, що [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , про що 06 травня 2019 року складено відповідний актовий запис №447. Місце смерті - місто Шостка Сумської області.\~ (а.с.15) Із свідоцтва про смерть, серія [NUMBER] , виданого 30 квітня 2021 року Шосткинським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми), вбачається, що [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , про що 30 квітня 2021 року складено відповідний актовий запис №565. Місце смерті - місто Шостка Сумської області. (а.с.16) Відповідно до ч.1 ст.16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За правилами ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст. 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.1 ст.1270 ЦК України). Згідно із ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, він не відмовився від неї. Згідно із ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Отже, закон розрізняє факти, які свідчать про прийняття спадщини особою, яка на час відкриття спадщини постійно проживала зі спадкодавцем, та особою, яка на час відкриття спадщини не проживала (постійно не проживала) зі спадкодавцем. Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може лише спадкоємець, який на час відкриття спадщини постійно не проживав зі спадкодавцем. Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 20 січня 2021 року у справі №752/11156/18-ц (провадження №61-14082св20). Водночас відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом зазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини; 2) у спадкоємця були перешкоди для подання заяви для прийняття спадщини; 3) ці обставини визнані судом поважними. Отже, лише якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Такий строк у даному спорі для позивача був визначений після смерті батька з 20 травня 2020 року по 20 листопада 2020 року, та після баби - з 28 лютого 2021 року до 28 серпня 2021 року. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Водночас необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, проживання у спадковому майні після відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Крім того, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Подібних висновків, дійшов Верховний Суд України у постановах від 04 листопада 2015 року у справі №6-1486цс15, від 23 серпня 2017 року у справі №6-1320цс17 та Верховний Суд у постановах від 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі №766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі №487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі №450/1383/18. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Поважними причинами пропуску строку, з урахуванням конкретних фактичних обставин справи, можуть визнаватись, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо. За правилами доказування, визначеними ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У відповідності до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Звертаючись до суду з позовом, [PERSON] , причинами несвоєчасного прийняття спадщини та неподання заяви нотаріусу зазначив необізнаність про наявність спадкового майна після баби, пригнічений стан та погане самопочуття після смерті рідних. У постанові Верховного Суду від 17 грудня 2021 року у справі №369/6254/19-ц зазначено, що оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Доказів на підтвердження того, що в періоди часу: з 20 травня 2020 року по 20 листопада 2020 року, та з 28 лютого 2021 року до 28 серпня 2021 року 2014 року у позивача існували причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними для нього труднощами на вчинення у визначений законом шестимісячний строк дій щодо прийняття спадщини після батька [PERSON] , який помер [INFO] , та після баби [PERSON] , яка померла [INFO] , позивачем не надано. Позивач був обізнаний про смерть батька та баби, а пригнічений стан та погане самопочуття позивача, та необізнаність про наявність спадкового майна не свідчать про об`єктивні, непереборні, істотні для нього труднощі. За змістом ст. 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Встановивши фактичні обставини справи, які мають суттєве значення для її вирішення, надавши належну правову оцінку наявним у матеріалах справи доказам, суд прийшов до висновку про те, що наведені позивачем причини не є об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для подання позивачем заяви про прийняття спадщини у межах передбаченого законодавством шестимісячного строку, які можуть бути визнані поважними для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, а тому у задоволенні позову слід відмовити. На підставі ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 211, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд,

Outcome: dismissed