Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-30 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача та відповідача Акціонерне товариство Комерційний Банк «ПриватБанк» (далі позивач) звернулося з позовом до [PERSON] , [PERSON] з вимогою про стягнення боргу за кредитором спадкодавця. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що [PERSON] , [PERSON] є спадкоємцями померлого [INFO] [PERSON] , який мав заборгованість за кредитним договором б/н від 30.07.2008 року. [PERSON] , [PERSON] прийняли спадщину, до складу якої входять, у тому числі, кредитні зобов`язання померлого, а тому сума заборгованості в розмірі 27\~327,65 грн., в тому числі 5157,04 грн. заборгованість за простроченим тілом кредиту; 767,94 грн. - заборгованість за простроченими відсотками, 21\~402,67 грн. -заборгованість за пенею, підлягає стягненню з відповідачів. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] відзиву на позов не надали. Заяви ( клопотання) учасників справи Разом з позовною заявою позивачем було заявлено клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, клопотання про огляд веб сайту, клопотання про отримання процесуальних документів в електронному вигляді, клопотання про витребування доказів. 04.01.2023 від Першої Ужгородської державної нотаріальної контори на виконання ухвали суду від 04.01.2023 року надійшла копія спадкової справи, заведена після померлого [INFO] [PERSON] 22.05.2023 року від відділу реєстрації місця проживання виконавчого комітету Ужгородської міської ради на виконання ухвали суду від 04.01.2023 року надійшла довідка про зареєстрованих осіб на дату смерті [INFO] [PERSON] 28.07.2023 року представником позивача [PERSON] подано до суду клопотання про відкладення розгляду справи. 28.08.2023 року представником позивача [PERSON] подано до суду клопотання про відкладення розгляду справи. 28.08.2023 року представником позивача [PERSON] подано до суду додаткові письмові пояснення по справі. Інші процесуальні дії у справі. 02.01.2023 року протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області справу №308/34/23 провадження №2/308/11/23, було передано на розгляд головуючій судді Голяні О.В. 04.01.2023 року ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області відкрито провадження у справі, справу призначено розглядати в порядку загального позовного провадження. Ухвалено витребувати від територіального органу, до повноважень якого виходить місце проживання фізичних осіб (центру надання адміністративних послуг у місті та/або сільської ради), компетенція якого територіально поширюється на адресу останнього місця реєстрації проживання померлого [INFO] позичальника [PERSON] : довідку про склад сім`ї та реєстрацію осіб за адресою: [ADDRESS] , станом на дату смерті померлого: [INFO] ; витребувати від Першої ужгородської державної нотаріальної контори копію спадкової справи, заведеної після померлого [INFO] [PERSON] , дата народження: [INFO] , ідентифікаційний номер: [NUMBER] . Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07.03.2023 визнано обов`язковою явку представника позивача. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 03.04.2023 року закрито підготовче провадження по справі, справу призначено до розгляду по суті у судовому засіданні. Сторони в судове засідання не з`явились, про дату час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Представником позивача подано до суду заяву про проведення судового засідання у його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечує. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] в судові засідання призначені 31.01.2023, 07.03.2023, 03.04.2023, 03.05.2023, 28.07.2023, 28.08.2023, 16.10.2023, 16.11.2023, 29.12.2023, 31.01.2023 року не з`явились. Ухвали про відкриття провадження від 04.01.2023 року, разом з позовною заявою з додатками направлені відповідачам [PERSON] , [PERSON] , які останнім було працівниками поштового зв`язку особисто під розписку 14.01.2023 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, підтвердження чого міститься у матеріалах справи. Судові повістки, направлені відповідачам [PERSON] , [PERSON] , працівниками поштового зв`язку вручено відповідачам особисто під розписку [PERSON] 20.02.2023 року, 11.03.2023 року, 02.09.2023 року, а [PERSON] 11.03.2023 року, 18.03.2023 року, 02.09.2023 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, підтвердження чого міститься у матеріалах справи; так як відповідачі в судове засідання не з`явились, а представник позивача не заперечував проти проведення заочного розгляду справи, судом постановлено ухвалу про заочний розгляд справи, що відповідає вимогам\~статей 280-281 ЦПК. Судом на підставі частини другої\~статті 247 Цивільного процесуального кодексу України\~(далі\~ЦПК), у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Фактичні обставини, встановлені судом 30.07.2008 року між позивачем та [PERSON] було укладено кредитний договір б/н, за яким [PERSON] отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Укладений між позивачем та [PERSON] договір складається з Заяви, Паспорту споживчого кредиту, Умов та правил надання банківських послуг, витягу з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна». З матеріалів справи вбачається, що позивач свої зобов`язання за кредитним договором виконав в повному обсязі, що підтверджується випискою за договором. Судом встановлено, що боржник [PERSON] помер [INFO] . На думку позивача,\~ станом на дату смерті боржника заборгованість останього за кредитним договором від 30.07.2008 року становила 27\~327,65 грн., в тому числі: 5157,04 грн. заборгованість за простроченим тілом кредиту; 767,94 грн. - заборгованість за простроченими відсотками, 21\~402,67 грн. заборгованість за пенею. 09.03.2021 року Першою Ужгородською нотаріальною конторою зареєстрована претензія кредитора АТ КБ «ПРИВАТБАНК» до спадкоємців померлого боржника [PERSON] ; заведена спадкова справа №68/2021 рік. Відповідачі по справі, а саме: [PERSON] , [INFO] , являється дружиною померлого [INFO] [PERSON] , а [PERSON] , [INFO] , являється донькою померлого [INFO] [PERSON] . Відповідно до довідки відділу реєстрації актів місця проживання виконавчого комітету Ужгородської міської ради №1102/13-06, за адресою [ADDRESS] , станом на дату смерті [PERSON] [INFO] - були зареєстровані [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . Станом на день подачі позову до суду відповідачами [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , як спадкоємцями позичальника, вимоги позивача задоволені не були. Оцінка Суду Відповідно до статті 1054 Цивільного кодексу України (далі ЦК) за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до статті 629 ЦК договір є обов`язковим для виконання сторонами. Згідно із статтею 526 ЦК зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору, а в статті 530 ЦК вказується, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно полягає виконанню у цей строк (термін). Стаття 525 ЦК забороняє односторонню відмову від зобов`язання або односторонню зміну його умов. Відповідно до ст. ст. 1216, 1218 ЦК України\~спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщину входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За змістом зазначених норм у разі смерті фізичної особи, боржника за зобов`язаннями у правовідносинах, що допускають правонаступництво в порядку спадкування, обов`язки померлої особи (боржника) за загальним правилом переходять до іншої особи - її спадкоємця, тобто відбувається передбачена законом заміна боржника за зобов`язанням. З урахуванням положення\~ст. 1282 ЦК України\~спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Відповідно до частини першої\~статті 1296 ЦК України\~спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Разом з тим незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята\~статті 1268 ЦК України). Статтею 1297 ЦК України\~передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно. Якщо спадкоємець прийняв спадщину стосовно нерухомого майна, але зволікає з виконанням обов`язку, передбаченого\~ст. 1297 ЦК України, зокрема, з метою ухилення від погашення боргів спадкодавця,\~кредитор\~має право звернутися до нього з вимогою про погашення заборгованості спадкодавця. Відповідно ч.3\~ст. 1268 ЦК України\~спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Таким чином, відповідачі по справі [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , які постійно проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняли спадщину після смерті позичальника [PERSON] тому відповідно до 1218\~ЦК України, прийняли всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Законодавством визначено, що у подібних випадках відбувається припинення одних правовідносин і виникнення інших, при цьому правовідносини за змістом і природою продовжують існувати за основними своїми характеристиками. Таким чином, у разі смерті спадкодавця спадкоємці, які прийняли спадщину, не відмовились від її прийняття, замінюють його особу у всіх правовідносинах, що існували на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті спадкодавця. Так, згідно зі\~ст. 1282 ЦК України\~спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен зі спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Верховний Суд зробив висновок, що застосування правила\~статті 1282 ЦК України\~не виключає можливості застосування альтернативного способу захисту, зокрема пункту 5 частини другої\~статті 16 ЦК України\~про примусове виконання обов`язку в натурі. Тлумачення ж\~статті 1282 ЦК України\~окремо від інших норм\~ЦК України\~позбавить кредитора права на захист своїх цивільних прав та інтересів у тому випадку, якщо на час його звернення до суду з відповідною позовною вимогою майно, яке було передано спадкоємцю у натурі, не збереглося. Відповідно до структури\~ЦК України\~кредитор\~має право обирати один із усіх способів захисту, які надаються йому законом, якщо інакше правило в імперативному порядку не визначено у цивільному законі. При цьому вибір способу захисту\~кредитор\~здійснює на власний розсуд. Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом у Постанові від 25 квітня 2018 року № 6-5552свп18. Відповідно до частини четвертої\~статті 263 ЦПК України\~при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Відповідно до статей 12, 81 ЦПК кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Надані позивачем докази суд визнає належними і допустимими, також достовірними і достатніми, оскільки ці докази містять у собі інформацію щодо предмета позовних вимог, вони логічно пов`язані з тими обставинами, які підтверджують наявність підстав для стягнення з відповідача заборгованості. \~В свою чергу відповідачами не надано в судове засідання доказів, які б підтверджували належне виконання зобов`язань спадкодавцем та/або спадкоємцем, які б спростовували суму заборгованості перед позивачем та позовні вимоги взагалі. Враховуючи наведене суд вважає, що позовні вимоги до [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , про стягнення заборгованості є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Розподіл судових витрат між сторонами. За змістом статті 141 ЦПК судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Як вбачається з матеріалів справи, позивач АТ КБ «ПриватБанк» сплатив\~\~судовий\~\~збір\~\~в розмірі 2\~481,00 грн. (за подання позовної заяви), який підлягає стягненню з відповідачів в рівних часках, тобто по 1240,50 грн. з кожного. З цих підстав,

Outcome: approved