Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-11 00:00:00

Позивач [PERSON] 07.09.2020 звернулася до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди. Позовна заява обґрунтована тим, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , яка знаходиться на третьому поверсі. Поверхом вище знаходиться квартира [ADDRESS] , в якій проживає та є її власником відповідач [PERSON] . Вказувала, що відповідач [PERSON] зробив в своїй квартирі самовільне перепланування, туалет та ванну кімнату розташував на місці житлової кімнати, переніс мийку на кухні і останні 15 років регулярно заливає квартиру позивача водою. Зокрема, залиття зафіксовані актами від 16.04.2014, 13.12.2019 та 17.06.2020. Також діями відповідача спричинені моральні страждання. Розмір матеріального збитку складає 57100 грн, а завдану моральну шкоду оцінює в 20000 грн. В поданій до суду позовній заяві [PERSON] просила стягнути з [PERSON] на її користь матеріальну шкоду внаслідок залиття в розмірі 57100 грн, моральну шкоду 20000 грн, витрати на проведення оцінки завданої шкоди 3500 грн, понесені витрати зі сплати судового збору в розмірі 840,80 грн та на правову допомогу в розмірі 3000 грн. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 05.10.2020 відкрито провадження в даній справі в порядку спрощеного позовного провадження. Відповідачем [PERSON] 26.02.2021 подано до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що дійсно проживає на четвертому поверсі в квартирі [ADDRESS] та є власником зазначеної квартири. На третьому поверсі в квартирі [ADDRESS] проживає позивач, з якою склалися довготривалі неприязні стосунки. Вважає, що акти про злиття, надані позивачем, за змістом та формою не відповідають вимогами нормативно-правових актів, складені без його участі, не містять конкретних фактів залиття квартири, причин, обсягів ушкоджень. Відповідач вважає, що звіт про визначення розміру завданої шкоди та акти є незаконними та неналежним и доказами, цими документами не встановлено неправомірні його дій. В задоволенні позовних вимог просив повністю відмовити. Позивачем [PERSON] 25.06.2021 подано до суду відповідь на відзив, де зазначила, що акти про залиття складені відповідно до норм права, відповідач ухилявся від участі в їх складанні. Вважає, що відповідачем не надано жодних доказів на спростування заявлених позовних вимог. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 13.01.2022 за клопотанням відповідача призначено в справі суду будівельно-технічну експертизу, провадження на час проведення експертизи зупинено. Відповідно до розпорядження Голови Верховного Суду від 14.03.2022 № 7/0/9-22 змінено територіальну підсудність судових справ Орджонікідзевського районного суду м. Харкова на Київський районний суд м. Полтави. 18.07.2022 до суду надійшло повідомлення експерта про зняття експертизи без виконання, оскільки оплата за проведення експертизи по справі не надійшла. Ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 18.07.2022 поновлено провадження в справі, призначено судове засідання. Ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 25.11.2022 зупинено провадження в справі. Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.04.2023 справа передана судді Яковенко Н.Л. Ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 29.05.2023 справа прийнята до провадження, поновлено провадження в справі, призначено судове засідання з розгляду справи по суті. Судове засідання з розгляду справи по суті призначалося на 22.11.2023 та на 12.02.2024. Позивач [PERSON] в судове засідання жодного разу не з`явилася, зверталася до суду з клопотаннями про розгляд справи без її участі. Відповідач [PERSON] також в судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив клопотань до Київського районного суду м. Полтави не подавав, був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду. При вирішенні питання про належне повідомлення відповідача про дату, час та місце розгляду судом враховуються норми ч. 8 ст. 128 ЦПК України та враховується, що ч. 5 ст. 130 ЦПК України передбачено, що вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі. Суд, дослідивши зібрані в справі докази, приходить до таких висновків. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , яка знаходиться та третьому поверсі 4 поверхового будинку. Відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , яка розташована поверхом вище квартири [ADDRESS] . Звертаючись до суду з даним позовом, позивач [PERSON] вказує на ту обставину, що з вини відповідача протягом тривалого часу має місце залиття належної їй на праві власності кватири водою, внаслідок чого спричинено як матеріальні збитки, так і моральну шкоду. На підтвердження факту протиправних дій відповідача позивачем надано до суду акти обстеження від 16.04.2014, від 13.12.2019 та від 17.06.2020, фотокартки, копії звернень. Відповідно акту обстеження від 16.04.2014 (а.с. 55) будинок [ADDRESS] знаходиться на третьому поверсі, в квартирі мешканцями тривалий час не виконувався ремонт, при обстеженні кухні квартири [ADDRESS] встановлено, що стіни та стеля обклеєні шпалерами, на підлозі лінолеум. По всій площі стелі наявні сухі сліди залиття. При обстеженні кімнати спостерігаються сухі сліди затікання загальною площею 0,5 кв.м. При обстеження вище розташованої квартири [ADDRESS] встановлено, що в квартирі виконано перепланування інженерних мереж. Згідно акту від 13.12.2019 (а.с. 54) при обстеженні встановлено, що в квартирі [ADDRESS] в приміщенні санвузла на стелі покритій шпалерами, спостерігаються темні сліди залиття на площе 0,5 кв.м. та відшарування шпалер. В приміщенні першої кімнати стеля та стіни вкриті шпалерами, на стелі спостерігається темний слід залиття на площі 0,3 кв.м., на стіні сліди залиття на площі 2 кв.м. В приміщенні другої кімнати стеля та стіни вкриті шпалерами, на стелі спостерігаються сухі сліди на площі 0,5 кв.м. та здуття шпалер в куту. В приміщенні коридору стеля та стіни вкриті шпалерами, на стелі спостерігається темні сліди залиття на загальні площу 1,5 кв.м., волосяні тріщини в місцях залиття, на стелі в кутах спостерігається відшарування шпалер. Слідів пошкоджень чи протікань інженерні системи в квартирі [ADDRESS] не мають. На момент обстеження доступ в квартиру [ADDRESS] наданий не був. Відповідно до акту обстеження від 17.06.2020 (а.с. 53) при обстеження квартири [ADDRESS] в приміщенні санвузла на стелі, покриті шпалерами, спостерігаються вологі сліди залиття на площі 0,5 кв.м. та відшарування шпалер на тій же площі. В приміщенні другої кімнати площею 14,8 кв.м. стеля та стіни вкриті шпалерами, на стелі і верхній частині стін спостерігаються вологі і сухі сліди залиття по всій поверхні стелі та здуття чи відсутність шпалер на площі 3 кв.м., на штукатурному шарі спостерігаються мікротріщини. Слідів пошкоджень чи протікань інженерні системи в квартирі [ADDRESS] не мають. В залитих приміщеннях квартири [ADDRESS] косметичний ремонт тривалий час не проводився. Жителі квартири [ADDRESS] вийшли на сходи і прокоментували, що сталося халатне залиття, обстеження в квартирі [ADDRESS] не проводилося у зв`язку з карантином, жителям квартири [ADDRESS] рекомендовано залагодити конфліктну ситуацію, виданий припис. Наявність слідів залиття квартири [ADDRESS] також підтверджено фотокартками (а.с. 69-80), матеріалами звіту про оцінку (а.с. 6-35). Частиною 4\~ст.319 ЦК України\~передбачено, що власність зобов`язує. Статтею 322 ЦК України\~також передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено законом або договором. Таким чином, маючи обов`язок утримувати своє майно, власник квартири [ADDRESS] відповідач [PERSON] мав належним чином слідкувати за технічним станом належної йому квартири. Той факт, що приміщення в квартирі [ADDRESS] власником якої є позивач, були пошкоджені саме з вини відповідача [PERSON] підтверджено дослідженими в справі доказами, зокрема, складеними актами, фотознімками, які жодним чином не спростовані відповідачем. Згідно зі до ст. 22 ЦК України особа має право на відшкодування витрат, які зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Відповідно до ст. 1166 ЦК України завдана майнова шкода підлягає відшкодуванню винною особою в повному обсязі. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до звіту про оцінку розміру прямого збитку від 10.07.2020 (а.с.6-35) розмір прямого збитку (матеріального збитку), заподіяного власнику квартири [ADDRESS] складає 57100 грн. Тому суд приходить до висновку, що саме на відповідача [PERSON] , як власника, покладено обов`язок з відшкодування спричиненої позивачу матеріальної шкоди. На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що з відповідача [PERSON] на користь позивача [PERSON] на відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, підлягає стягненню 57100 грн. Окрім того, відповідно до ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Суд приходить до висновку, що кошти, сплачені позивачем [PERSON] за проведення дослідження, є витратами, які особа вимушена була зробити для відновлення свого порушеного права, тому сума коштів в розмірі 3500 грн. підлягає врахуванню при визначення розміру завданого позивачу збитку та підлягає стягненню з відповідача. Посилання відповідача в поданому до суду відзиву на позовну заяву на те, що акти складені з порушення норм чинного законодавства судом оцінюється критично. Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджений наказом Держжитлокомунгоспу України 17.05.2005 N 76, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт за затвердженою формою (додаток № 4). Складі акти від 17.06.2020, 13.12.2019 та від 16.04.2014 за своєю формою та змістом відповідають вимогам, які передбачені зазначеними вище Правилами. Твердження [PERSON] про те, що такі акти були складені за його відсутності, не заслуговують на увагу. Зокрема, як встановлено судом, при складенні акту від 17.06.2020 жителі квартири [ADDRESS] були присутні, спілкувалися з членами комісії та повідомили, що сталося халатне залиття. Про час складання акту від 13.12.2019 відповідач був повідомлений, про що йому було залишено припис № 511 від 12.12.2019, про що також безпосередньо міститься інформація в акті. При складенні акту обстеження від 16.04.2014 комісії було забезпечено доступ до квартири [ADDRESS] , яка є у власності відповідача, складено протокол про порушення № 8 від 16.04.2014. Згідно зі\~ст. 1167 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Невиконання власником квартири [PERSON] обов`язку з належного утримання свого майна, що призвело до затоплення належної позивачу квартири, є неправомірною бездіяльністю, яка згідно\~ст.1167 ЦК України\~тягне за собою обов`язок відшкодувати завдану шкоду. Вирішуючи питання щодо розміру відшкодування позивачу моральної шкоди, суд, виходячи з засад розумності, виваженості та справедливості, приймає до уваги те, що позивачу були спричинені моральні страждання, що безумовно, змінило її нормальний життєвий ритм. Суд враховує ступінь вини відповідача та його поведінку, тривалість протиправних дій та враховує вимоги розумності, виваженості та справедливості, оцінює моральні страждання позивача в розмірі 10000 грн. та приходить до висновку про необхідність стягнення з відповідача [PERSON] на користь позивача [PERSON] 10000 грн в рахунок відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Розмір заявленої позивачам шкоди в сумі 20000 грн є завищеним та не підтвердженим дослідженими в справі доказами. Статтею 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем при звернення до суду було сплачено судовий збір лише за позовні вимоги про відшкодування майнової шкоди в розмірі 840,80 грн, тому такі витати підлягають їй відшкодуванню. Також позивачем було понесені витрати на правову допомогу в розмірі 3000 грн, які підлягають їй відшкодуванню пропорційно до розміру задоволених позовних вимог в сумі 2250 грн. Також з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1211,20 грн за розгляд судом позовних вимог про відшкодування моральної шкоди.

Outcome: partial