Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-06 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до Добропільського міськрайонного суду Донецької області із позовом до [PERSON] про виключення з актового запису відомостей про батька. В обґрунтування позову зазначено, що 14.04.2018 року позивач уклав шлюб із відповідачем, про що Добропільським відділом ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Донецькій області було зроблено актовий запис № 44. Від шлюбу сторони мають двох малолітніх дітей: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . 13.09.2021 року, шлюб між сторонами було розірвано рішенням Добропільського міськрайонного суду Донецької області. Позивач зазначає, що перед тим як звернутись до суду із заявою про розірвання шлюбу відповідач повідомила його про те, що він не є біологічним батьком їх сина - [PERSON] , [INFO] , та що вона виходила за нього заміж будучи вагітною від іншого чоловіка. Також відповідач звернулась до суду із заявою про стягнення з позивача аліментів на утримання дитини - [PERSON] . Рішенням Добропільського міськрайонного суду Донецької області з позивача було стягнуто аліменти у розмірі 1/6 частини всіх видів заробітку для утримання дитини на користь відповідача. Через те, що позивач не є біологічним батьком [PERSON] , [INFO] , він вимушений звернутись до із даним позовом до суду. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.11.2023 року головуючим суддею було обрано Здоровицю О.В. На підставі розпорядження керівника апарату Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 27.12.2023 року, було зроблено повторний автоматизований розподіл судової справи, на підставі ухвали судді Здоровиці О.В. про задоволення відводу, головуючим суддею обрано Притуляка С.А. Ухвалою Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 08.01.2024 року, суддею було прийнято до провадження цивільну справу та призначено підготовче судове засідання. В підготовчому судовому засіданні позивач свої позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити повністю. Відповідач в підготовчому судовому засіданні визнала позовні вимоги повністю. Від представника третьої особи надійшла заява про розгляд справи без його участі. Відповідно до ст. 223 ЦПК України, неявка в судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Згідно ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про прийняття заяви відповідача про визнання ним позовних вимог. Суд, вивчивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, прийшов до наступних висновків. Судом встановлено, що рішенням Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 13.09.2021 року у справі № 227/3203/21 за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу, позовні вимоги було задоволено, а шлюб між сторонами розірвано. (а.с.6) Також рішенням Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 07.07.2021 року у справі № 227/2186/21, з [PERSON] було стягнуто аліменти на користь [PERSON] , у розмірі 1/6 частки з усіх видів його заробітку на утримання малолітньої дитини - [PERSON] . (а.с.7-8) Також судом були досліджені копії свідоцтв про народження дітей [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , в яких батьками зазначено [PERSON] та [PERSON] . (а.с.9-10) Відповідно до ст. 136 СК України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини першої статті 123 цього Кодексу. Пунктом 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15 травня 2006 року №3 встановлено, що судам слід ураховувати, що відповідно до ст. 136 СК оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК) - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. При цьому відповідні вимоги жінки суд може задовольнити лише за умови подання іншою особою заяви про своє батьківство. Особа, яка в момент реєстрації її батьком дитини знала, що не є таким, а також особа, котра дала згоду на штучне запліднення своєї дружини, не мають права оспорювати батьківство. Для вимог чоловіка про виключення відомостей про нього як батька з актового запису про народження дитини позовної давності не встановлено, а для вимог жінки про виключення з цього запису відомостей про її чоловіка як батька позовна давність становить один рік і її перебіг починається з дня реєстрації дитини. В судовому засіданні відповідач позовні вимоги визнала, проти виключення відомостей з актового запису про батька не заперечувала. Відповідно до п.п.20 п. 1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. Відповідно до п.2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 96/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за N 55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану є підставою для внесення таких змін. Відповідно до п.2.16.4.Розділу II Правил на підставі рішення суду про визнання батьківства (материнства) в актовому записі про народження змінюються відомості про батька та вносяться пов`язані з цим інші зміни згідно із зазначеними в рішенні суду. Відповідно до п.2.18 Правил зміни до актового запису цивільного стану вносяться відділом державної реєстрації за місцем зберігання відповідного актового запису цивільного стану, крім випадків, встановлених у п.2.28 цього розділу. Оцінюючи докази у їх сукупності, зважаючи на те, що відповідачка позов визнала, що в силу ч.4 ст.206 ЦПК України є підставою для задоволення позову, оскільки визнання позову не суперечить закону та не порушує права, свободи та інтереси інших осіб, суд приходить до висновку, що позовна заява [PERSON] про виключення з актового запису відомостей про батька підлягає задоволенню. Згідно п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання, зокрема, щодо розподілу між сторонами судових витрат. Частиною першою статті 142 ЦПК України встановлено, що у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. З матеріалів справи вбачається, що позивачем при зверненні до суду було сплачено судовий збір в розмірі 1073,60 грн. (а.с.14) Таким чином, враховуючи, що відповідач визнала позовні вимоги в повному обсязі до початку судового розгляду по суті, суд приходить до висновку, що 50 відсотків сплаченої суми підлягають поверненню позивачу з державного бюджету, інші 50 відсотків від сплаченої суми слід стягнути з відповідача на його користь.

Outcome: approved