Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-31 00:00:00

Зміст позовних вимог У жовтні 2023 року позивач, Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі», звернувся до Деснянського районного суду м. Києва із позовом до [PERSON] . З урахуванням заяви про зміну відповідача та нової редакції позовної заяви, позивач просить суд стягнути з [PERSON] заборгованість за необліковану електричну енергію у сумі 24 377,99 грн. Позовні вимоги мотивовані тим, що 24.04.2023 за адресою відповідача: [ADDRESS] представниками позивача було виявлено порушення п.п. 2.3.1, 2.3.2, 2.3.3, 2.3.4, 5.5.5 ПРРЕЕ, п.п. 5.16.11, 5.16.18, 5.16.19, 6.4.2 ККО, що відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРРЕЕ- відсутність лічильника № 1569589 НІК 2102-04. Порушення п. 8.4.2 ПРРЕЕ самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі, що не є власністю ОСР, з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано дротом ВВГ - 6 мм? від ГРЩ до струмоприймачів кв. 54. На підставі виявленого було складено Акт про порушення від 24.04.2023 № 003228. Позивачем визначено, що за період нарахування з 24.10.2022 по 23.04.2023 вартість електроенергії необлікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕ за актом склала 24377,99 грн. Рух справи Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 12 жовтня 2023 року відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 29.11.2023 від представника позивача надійшла заява про заміну відповідача, в якій він просить суд замінити первісного відповідача [PERSON] на належного відповідача [PERSON] , що є власником квартири [ADDRESS] . До заяви додано нову редакцію позовної заяви. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 30 листопада 2023 року замінено відповідача у справі № 754/14291/23 [PERSON] на [PERSON] . Прийнято до розгляду позовну заяву Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до [PERSON] про стягнення заборгованості за необліковану електроенергію. Зобов`язано позивача надати докази направлення копії позовної заяви відповідачу. 26.12.2023 представником позивача подано заяву на виконання ухвали суду від 30.11.2023. 22.01.2024 представником позивача подано заяву про розгляд справи за відсутності представника позивача, позовні вимоги підтримує та не заперечує щодо винесення заочного рішення. У судове засідання 01.02.2024 представник позивача не з`явився. Відповідачка до суду не з`явилася, повідомлення про іншу адресу, клопотання про відкладення судового розгляду також не заявлялося. Відповідачка повідомлялася про дату, час та місце розгляду справи належним чином, шляхом направлення судової повістки на адресу її зареєстрованого місця проживання ( [ADDRESS] ), яка отримана сином відповідачки. Також відповідачка повідомлялася про дату, час та місце розгляду справи шляхом направлення судової повістки за місцем знаходження майна ( [ADDRESS] ), проте судова повістка повернулася до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Відповідно до положень п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. З огляду на те, що на поштовому повідомленні проставлено відмітку «адресат відсутній за вказаною адресою», тобто за зареєстрованим місцем проживання відповідача, в силу положень п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України вважається, що повістку вручено відповідачеві та він є повідомлений про дату, час та місце розгляду справи. Відповідно до частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Згідно з пунктом 1 частини третьої статті 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. З огляду на вказані обставини та приписи процесуального закону, суд прийшов до висновку про можливість розгляду справи за відсутності відповідачки, яка повідомлена належним чином про дату, час та місце розгляду справи. Оскільки відповідачка про розгляд справи повідомлялася належним чином, відзив на позовну заяву не подала та не повідомила причини його неподання, а також те, що зі сторони позивача не надійшло заперечень щодо розгляду справи в порядку заочного провадження, суд вважає можливим розглянути спір відповідно до ст. 280-282 ЦПК України та на підставі матеріалів справи постановити заочне рішення. Відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з неявкою учасників у судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Згідно з ч. 6 ст. 259 ЦПК України у виняткових випадках залежно від складності справи складання повного рішення (постанови) суду може бути відкладено на строк не більш як десять днів, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження - не більш як п`ять днів з дня закінчення розгляду справи. Відповідно до положень ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2022 року у справі № 1519/2-5034/11 зазначено, що у передбачених нормами ЦПК України випадках повне судове рішення може відображати дату судового засідання, яким завершено судовий розгляд (відповідна дата вказана у вступній частині судового рішення) та дату складення повного судового рішення (відповідна дата вказана у резолютивній частині або після резолютивної частини судового рішення). У випадках, коли відбувається проголошення судового рішення, датою такого судового рішення є дата судового засідання, яким завершено судовий розгляд. І навпаки, якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи; з урахуванням розумності положення частини п`ятої статті 268 ЦПК України слід розуміти таким чином: у разі ухвалення судового рішення за відсутності учасників справи, суд повинен зазначати датою ухвалення ту дату, на яку було призначено розгляд справи, та вказувати у резолютивній частині дату складення повного судового рішення. Проте у разі зазначення судом датою ухвалення судового рішення дати складення повного судового рішення, внаслідок чого дата судового засідання та дата ухвалення судового рішення не співпадатимуть, це не є порушенням прав сторін. Фактичні обставини, встановлені судом За адресою: [ADDRESS] було відкрито особовий рахунок № [NUMBER] на ім`я [PERSON] . Відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 28.08.2018, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шепелюком А.В. та зареєстрованого в реєстрі за № 571, [PERSON] та [PERSON] продали, а [PERSON] купила квартиру за адресою: [ADDRESS] . З виписки по особовому рахунку № [NUMBER] вбачається, що за адресою: [ADDRESS] лічильник № 1569589 знятий та нарахування з 01.01.2019 на здійснюються. 24.04.2023 за адресою: [ADDRESS] представниками позивача було виявлено порушення Закону України «Про ринок електричної енергії» п.п. 2.3.1, 2.3.2, 2.3.3, 2.3.4, 5.5.5 ПРРЕЕ, п.п. 5.16.11, 5.16.18, 5.16.19, 6.4.2 ККО, що відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРРЕЕ- відсутність лічильника № 1569589 НІК 2102-04. Порушення п. 2.3.1, 2.3.2, 2.3.3, 2.3.4, 5.5.5 ПРРЕЕ відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРРЕЕ - самовільне підключення струмоприймачів до електромережі, що не є власністю ОСР, з порушенням схеми обліку; самовільне підключення виконано дротом ВВГ - 2*6 мм? від ПРЩ до струмоприймачів кв. 54. На підставі виявлених порушень було складено акт про порушення від 24.04.2023 № 003228. Протоколом № 531 від 30.05.2023 засідання комісії з розгляду акта порушення № 003228 від 24.04.2023 прийнято рішення про проведення нарахування, згідно з п. 8.4.11 та за формулою № 5, визначеного главою 8.4 розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії за період з 24.10.2022 по 23.04.2023 та визначено, що всього до сплати підлягає за недовраховану електроенергію 24337,99 грн. Позивач на адресу [ADDRESS] направив лист від 01.06.2023 № 3/01/5/П-16534 щодо акта порушення, в якому просив сплатити вартість необлікованої електричної енергії в сумі 24337,99 грн протягом 30 календарних днів з дня отримання листа. Норми права та мотиви суду Правовідносини з постачання електричної енергії регулюються Законом України «Про ринок електричної енергії» та Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 березня 2018 року № 312, якими врегульовано взаємовідносини та питання, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку. Так, відповідно до п. 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний, серед іншого, здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування. Відповідно до п. 8.2.4 ПРРЕЕ зазначено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу. Згідно п. 8.2.5 ПРРЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформляється акт про порушення. Відповідно п. 8.2.6 ПРРЕЕ зазначено, що на підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг не облікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Суд вважає надані позивачем в обґрунтування позовних вимог докази достовірними, тому вимога позивача про стягнення вартості необлікованої електричної енергії є обґрунтованою, у зв`язку з чим підлягає стягненню з відповідача 24377,99 грн вартості необлікованої електричної енергії. Згідно із ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: approved