Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-07 00:00:00

[PERSON] звернулася до Придніпровського районного суду м.Черкаси з позовом до [PERSON] , в якому просила в якості відшкодування завданої матеріальної шкоди стягнути 31600.80 грн., 15000.00 грн. моральної шкоди, судовий збір 1073.60 грн. та витрат сплачених за висновок експертного дослідження в сумі 4000.00 грн.. Позовну заяву обґрунтовує тим, що вона є власником квартири [ADDRESS] . 27 квітня 2021 року з вини відповідача було залито її квартиру. При обстеженні квартири відповідача під ванною було виявлено вологу та було виявлено у санвузлі розібраний змішувач на умивальнику. Акт про залиття від 29 квітня 2021 року було встановлено причину залиття, передчасний вихід з ладу змішувача в квартирі [ADDRESS] . Відповідач в добровільному порядку шкоду не відшкодував. Вказує, що Актом обстеження від 20 січня 2023 року було встановлено залиття квартири [ADDRESS] , яка межує з квартирою [ADDRESS] та по стояку є квартира [ADDRESS] . На шпалерах в квартирі [ADDRESS] зафіксована сіро-жовта пляма площею 0.75 кв.м., місцями відшарування шпалер. Власник квартири [ADDRESS] доступ до кварти не надав, в тому числі і аварійній службі. Внаслідок залиття позивачу було завдано матеріальної шкоди. Відповідно до експертного висновку ТОВ «Контакт-Сервіс» вартість ремонтно-відновлюваних робіт житлової квартири [ADDRESS] станом на 31 березня 2023 року становить 31600.80 грн. Однак відповідач відмовляється відшкодовувати шкоду. Також позивачу завдано моральної шкоди, яку вона оцінює у 15000.00 грн.. Ухвалою Придніпровського районного суду м.Черкаси від 15 травня 2023 року року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. В судове засідання позивач [PERSON] та її представник адвокат Ульянов С.М. позовні вимоги підтримали в повному обсязі та наполягали на їх задоволенні. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з» явився. Представник відповідача адвокат Грабовий І.П. в судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог.. Суд, заслухавши думку сторін, дослідивши докази у справі, приходить до висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У відповідності до вимог ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст.81,83 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. На підставі ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Судом встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 07 грудня 2012 року [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що також підтверджується витягом з Державного реєстру правочинів. Звертаючись до суду з даним позовом до відповідача [PERSON] , позивач зазначив, що відповідач проживає в квартирі [ADDRESS] . Разом з тим, сторонами до матеріалів справи не додано доказів чи є відповідач [PERSON] власником чи співвласником вказаної квартири, а відповідно чи несе він матеріальну відповідальність за шкоду, завдану внаслідок неналежного утримання свого майна. Дослідженими судом доказами підтверджується той факт, що залиття квартири\~\~ [ADDRESS] відбулося з вище розташованої квартири [ADDRESS] . Як підтверджується актом від 29.04.2021 року, складеним комісією ТОВ УК «Нова якість» дільниці №5 по зверненню мешканки квартири [ADDRESS] [PERSON] , при обстеженні, станом на 29.04.2021 р. у квартирі [ADDRESS] було виявлено у житловій кімнаті на стіні по шпалерам жовту пляму розміром 0.75кв.м. при остежені квартири [ADDRESS] було виявлено у санвузлі розібраний змішувач на умивальнику. Причинною залиття аварії, що трапилася: передчасний вихід з ладу змішувача в приміщення санвузла кв. [ADDRESS] . Висновки та рекомендації комісії: мешканцям квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] найти компромісне рішення по відшкодування збитків. Члени комісії та мешканці, які підписали акт: [PERSON] , [PERSON] . З актом ознайомились [PERSON] кВ.51, [PERSON] кВ.56, квартиронаймач від підпису відмовився кВ.54 Згідно акту від 20.01.2023 року, складеного складеним комісією ТОВ УК «Нова якість» дільниці №5 по зверненню мешканки квартири [ADDRESS] [PERSON] з питання залиття квартири, при обстеженні було встановлено: у квартирі [ADDRESS] виявлено у спальній кімнаті на стіні, яка межує з санвузлом квартири [ADDRESS] та по стояку кВ. [ADDRESS] по шпалерам сіро-жовта пляма s-.0.75 кв.м. Для обстеженні вище розташованої квартири [ADDRESS] мешканці доступ не надали. Висновки та рекомендації комісії: мешканцям квартири [ADDRESS] терміново надати доступ для обстеження та визначення причин протікання вологи. Мешканцям квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] найти компромісне рішення по відшкодування збитків. Члени комісії та мешканці, які підписали акт: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] .. З актом ознайомились [PERSON] кВ.51, [PERSON] .53. Відповідно до Висновку №08/23 буд.за результатами проведення експертного будівельно-технічного дослідження, вартість ремонто-відновлюваних робіт житлової кімнати квартири [ADDRESS] цінах станом на 31.03.2023 року становить (з ПДВ) 31600.80 грн. У частинах першій, другій\~статті 22 ЦК України\~визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Відповідно до\~статті 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є: шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Деліктне зобов`язання - це зобов`язання, в якому особа, що протиправно і винно заподіяла шкоду особистості громадянина або його майну, зобов`язана її відшкодувати, а потерпілий має право на відшкодування заподіяної шкоди у повному обсязі. У деліктних цивільних правовідносинах реалізуються зобов`язально-правові\~\~засоби захисту абсолютних прав. Потерпілий набуває\~\~права вимоги про відшкодування збитків, і він має право пред`явити позов про збитки. Праву потерпілого відповідає\~\~обов`язок заподіювача шкоди відшкодувати заподіяну шкоду. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень\~ЦК України\~щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Відповідно до правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). За змістом роз`яснень, наданих Міністерством з питань житлово-комунального господарства України у Листі від 29.12.2009 №12/20-11-1975 факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення, представника (власника) будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб як від потерпілої, так і від винної сторін є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря, квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість; висновок комісії щодо встановлення вини особи,яка вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність: у такому випадку в акті має бути зазначено що згадані особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин. Акт залиття квартири, який не містить указаних реквізитів, не може бути належним і допустимим доказом заподіяння майнової шкоди (постанова КЦС ВС по справі № 2-1974/11 від 21.02.2018 р., постанова КЦС ВС по справі № 465/2120/14-ц від 10.05.2018 р.). Якщо власник житла, який спричинив залиття, відмовляється від підписання акту, це не може вплинути на його правильність та юридичну значимість (постанова КЦС ВС по справі № 753/20314/15-ц від 12.11.2018 р.). Однак, наявний у справі акт про залиття від 20.01.2023 року не відповідає вказаним приписам законодавства, зі змісту акту вбачається, що останній не підписаний, зокрема, відповідачем [PERSON] , при цьому зазначений акт не містить будь-яких відомостей про відмову відповідача від його підписання. За таких обставин суд приходить до висновку, що позивачем не доведено, що відповідач залучалася до складання акту про залиття квартири позивача. Якщо всупереч установленим нормам відповідач не брав участі при огляді залиття квартири комісією, не був для цього запрошений, не мав можливості зауважити чи заперечити з питань огляду і не отримав під розписку акт про залиття, то розрахунки збитків на підставі такого акту не є достовірними. Аналізуючи наданий позивачем акт про залиття квартири від 20.01.2023 р., суд приходить до висновку, що вказаний акт не відповідає вимогам Правил, оскільки у ньому відсутні однозначні висновки щодо вини особи, що вчинила залиття, складений за відсутності власника чи представника винної сторони. Акт не містить інформації про те, що відповідач запрошувався для огляду квартири позивача з метою встановлення факту залиття, що вказаний акт був вручений відповідачу і що останній ознайомлений з ним. При цьому істотність допущених порушень зумовлює його недопустимість. За таких обставин, суд вважає, що відповідний акт не може бути належним і допустимим доказом протиправної поведінки відповідача, що полягала у залитті квартири позивача, та причинного зв`язку між протиправною поведінкою відповідача та завданими позивачу збитками. Наявний у справі висновок експерта за результатами проведення експертного будівельно-технічного дослідження від 31 березня 2023 року не містить доказів неправомірних дій відповідача, які перебували б у причинно-наслідковому зв`язку із залиттям квартири [ADDRESS] , оскільки експертом дане питання не досліджувалося. А тому, за наведених обставин висновок експерта, який був долучений до матеріалів справи позивачем, не можна вважати належним доказом, який встановлює вартість відновлювального ремонту. Відтак беззаперечних доказів, які б підтвердили розмір реального збитку, який поніс позивач внаслідок залиття квартири, а також причинного зв`язку між діями або бездіяльністю відповідача та наслідками у вигляді шкоди, суду не надано. Відповідно до ст.ст.\~12,\~13 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 6\~статті 81 ЦПК України\~встановлено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що доводи щодо заподіяння саме відповідачем шкоди, протиправність його поведінки, а також розмір матеріального збитку не доведено належними та допустимими доказами, а тому суд не має підстав вважати позовні вимоги доведеними, у зв`язку із чим в задоволенні позову слід відмовити. Крім того, згідно правової позиції, викладеної у постанові КЦС ВС від 18.03.2020 у справі № 460/2545/17, якщо право, за захистом якого звернувся позивач, не порушено, то і підстав для відшкодування моральної шкоди (похідна вимога) немає. Таким чином, оскільки в задоволенні позовних вимог в частині відшкодування матеріальної шкоди відмовлено, суд вважає за необхідне відмовити й у задоволенні позовних вимог у частині відшкодування моральної шкоди, які є похідними та тісно взаємопов`язані з вимогами про відшкодування майнової шкоди. За правилами\~ст. 141 ЦПК України\~в разі відмови у задоволенні позову судові витрати покладаються на позивача.

Outcome: dismissed