Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-01 00:00:00

Керівник Чортківської окружної прокуратури Тернопільської обласної прокуратури в інтересах держави, в особі Державного агенства\~меліорації та\~рибного господарства\~України,\~та в\~особі Управління\~Державного агенства\~меліорації та\~рибного господарства\~у Тернопільській\~області, звернувся до суду з позовом до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Борщівська міська рада, про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що постановою Борщівського районного суду Тернопільської області від 11.07.2023 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, і накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави в розмірі 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 грн, з конфіскацією незаконно добутих водних живих ресурсів 9 екземплярів об`єкту лову «Карась сріблястий». Постанова суду не оскаржувалась та 24.07.2023 набрала законної сили. Згідно вищезазначеної постанови, судом встановлено, що 09.03.2023 о 08 год 30 хв. [PERSON] разом із [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на водоймі загального користування біля с.Мушкатівка Чортківського району Тернопільської області, проводив лов риби забороненими знаряддями лову сітками ставними в кількості 6 шт та виловив рибу виду «Карась» в кількості 9 штук, загальною вагою 3, 780 кг, чим грубо порушив вимоги ст.ст.52-1, 63 ЗУ "Про тваринний світ", п.п. 1 п.1 розділу ІV Правил любительського та спортивного рибальства. Згідно постанови Кабінету\~Міністрів України\~від 21.11.2011\~№ 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних ресурсів» Головним державним інспектором ВОВБ «Рибоохоронний патруль» здійснено розрахунок матеріальної шкоди, заподіяної [PERSON] незаконним добуванням риби на водоймі загального користування, відповідно до якого останнім заподіяно шкоду навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову карася сріблястого у кількості 9 екземплярів в розмірі 14229 грн. Прокурор зазначає, що в діях [PERSON] наявні всі елементи складу цивільного правопорушення, між його діями і спричиненою шкодою існує причинний зв`язок, а також наявна вина, що є підставою для цивільної відповідальності. Згідно Положення про Державне агентство меліорації та рибного господарства України, затверджене постановою Кабінету Міністрів України 30.09.2015 №895, Державне агентство меліорації та рибного господарства України (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, меліорації земель та експлуатації державних водогосподарських об`єктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем. Відповідно до Положення про Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Тернопільській області, затвердженого наказом Державного агентства рибного господарства України від 15.07.2016 №229, зі змінами, внесеними наказом Державного агентства меліорації та рибного господарства № 93 від 23.02.2023 «Про внесення змін до Положень про територіальні органи Державного агентства меліорації та рибного господарства», Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Тернопільській області (далі - Тернопільський рибоохоронний патруль) є територіальним органом Державного агентства меліорації та рибного господарства України, діє у складі Держрибагентства, і йому підпорядковується. Згідно п. 7.4 вищезазначеного Положення Тернопільському рибоохоронному патрулю надано право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Як передбачено п. 11 згаданого Положення Тернопільський рибоохоронний патруль здійснює свої повноваження безпосередньо. За таких обставин, Чортківською окружною прокуратурою під час вивчення наявності підстав для застосування представницьких повноважень встановлено порушення правил рибальства громадянином [PERSON] , яким під час вчинення правопорушення державі заподіяно збитки у розмірі 14229 гривень. Однак з дати винесення постанови про притягнення [PERSON] до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, до дня подання цього позову уповноважений орган не вжив жодних заходів щодо захисту інтересів держави. Вказане свідчить про неналежне здійснення повноважень та вжиття заходів щодо захисту економічних інтересів держави, що і стало підставою для звернення керівника окружної прокуратури з даним позовом до суду в інтересах держави відповідно до вимог ст.23 ЗУ «Про прокуратуру». За таких підстав прокурор просив стягнути з [PERSON] на користь держави шкоду, завдану порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в сумі 14229 (чотирнадцять тисяч двісті двадцять дев`ять) гривень, яку перерахувати на р/р UА678999980333149331000019707 ГУК у Тернопільській області/ отг м.Борщів/ код платежу 24062100, код одержувача 37977599, у банку Казначейства України (ЕАП) м.Київ, які перерахувати: 30% до спеціального фонду Державного бюджету України; 20% до спеціального фонду місцевого бюджету Тернопільської обласної ради та 50% в дохід спеціального фонду місцевого бюджету, а також сплачений судовий збір. Ухвалою Борщівського районного суду Тернопільської області від 29 грудня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та запропоновано відповідачу протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії ухвали надіслати відзив на позовну заяву. Як слідує з наявного в матеріалах справи поштового повідомлення, позовну заяву з додатками, ухвалу суду про відкриття провадження, відповідач отримав 10 січня 2024 року. На момент розгляду справи судом відповідачем відзиву на позов, будь-яких заяв, клопотань подано не було. 18.01.2024 від представника третьої особи Борщівської міської ради на адресу суду надійшли письмові пояснення щодо позову, в яких просив позовні вимоги задовольнити. 01.02.2024 керівник Чортківської окружної прокуратури подав до суду клопотання, в якому просив долучити до матеріалів цивільної справи копію інформації Державного агентства меліорації та рибного господарства України від 29.12.2023 №3-8.1-9/8089-23, копію листа Борщівського районного суду від 01.01.2024 №01/1/2024 та копію квитанції до платіжної інструкції на переказ готівки №21 від 19.07.2023. Інших заяв чи клопотань від сторін на адресу суду не надходило. За таких обставин, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Постановою Борщівського районного суду Тернопільської області від 11.07.2023, постановленою у справі № 594/693/23, встановлено, що 09 березня 2023 року о 08 год 30 хв. [PERSON] разом із [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на водоймі загального користування біля с.Мушкатівка Чортківського району Тернопільської області, проводив лов риби забороненими знаряддями лову сітками ставними в кількості 6 шт та виловив рибу виду «Карась» в кількості 9 штук, загальною вагою 3, 780 кг, чим грубо порушив вимоги ст.ст.52-1, 63 ЗУ "Про тваринний світ", п.п. 1 п.1 розділу ІV Правил любительського та спортивного рибальства. Указаною постановою [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП, і накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави в розмірі 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 грн, з конфіскацією незаконно добутих водних живих ресурсів 9 екземплярів об`єкту лову «карась сріблястий». Постанова набрала законної сили 24.07.2023. Пунктом 3 ч.1 ст.\~131-1\~Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Відповідно до ч.3 ст.\~23\~Закону України\~«Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абз. 2 ч.4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»). Відповідно до положень ч. 3, 4 ст.\~56\~ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу. З інформації Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Тернопільській області № 1- 4-9/466-23 від 20.09.2023, №1-4-9/574-23 від 13.11.2023, встановлено, що з метою стягнення заподіяної [PERSON] шкоди, Управлінням вживались заходи досудового врегулювання спору, а саме 09.08.2023 [PERSON] направлено претензію за №1-4-17/422-23 щодо добровільної сплати завданих збитків Державі у вищезгаданому розмірі, що підтверджується квитанцією АТ «Укрпошта» №4600501062440. Відповіді на претензію Управління не отримало. Завданий збиток Державі під час вчинення на водоймі у с.Мушкатівка, Чортківською району, Тернопільської області, протиправного вилову риби, відповідачем у розмірі 14229 грн не відшкодовано. Поряд із цим, Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Тернопільській області повідомило про відсутність асигнувань із державного бюджету на сплату судового збору, а відтак відсутністю можливості самостійно заявити позов до відповідача для стягнення завданих державі збитків під час вчинення адміністративного правопорушення. Разом з тим, Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Тернопільській області своїми листами № 1-4-9/466-23 від 20.09.2023, №1-4-9/574-23 від 13.11.2023 повідомило Чортківську окружну прокуратуру про те, що позов до відповідача про відшкодування збитків не пред`являвся, завдані збитки не відшкодовані. Також, згідно інформації Борщівської міської ради від 08.11.2023 № 3193/-3-18 та від 18.12.2023 № 3523/-3-18 збитки, завдані державі, у розмірі 14229 грн від відповідача на рахунок Борщівської міської громади не надходили. Викладені обставини свідчать про наявність у керівника Чортківської окружної прокуратури права на вжиття заходів представницького характеру на захист інтересів держави в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України «Про прокуратуру». Згідно з ч.6 ст.\~82\~ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до ч.1 ст.1166\~ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно зі ст.\~66\~Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Так, відповідно до ч. 1 ст.\~52-1\~Закону України\~«Про тваринний\~світ» для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом. Згідно з ч.1 ст.\~63\~Закону України\~«Про тваринний\~світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України (ч.4 ст.63 Закону України «Про тваринний світ»). Так, зі змісту вказаної вище постанови Борщівського районного суду Тернопільської області від 11.07.2023 встановлено, що порушення [PERSON] вимог ст.ст. 52-1, 63 Закону України «Про тваринний світ», п.п.1 п.1 розділу ІV Правил любительського та спортивного рибальства, знаходиться в причинно-наслідковому зв`язку зі спричиненням шкоди навколишньому природному середовищу. З розрахунку розміру шкоди, заподіяної [PERSON] незаконним добуванням риби на водоймі загального користування біля с.Мушкатівка (Борщівська ОТГ) Чортківського району Тернопільської області, вбачається, що головним державним інспектором Відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Білик М.П. встановлено, що розмір шкоди, заподіяної [PERSON] , становить 14229 грн. Відповідно до ст. 13 Конституції України, ст. 324 ЦК України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Згідно з ч.1 ст.\~10\~Закону України\~«Про місцеве\~самоврядування в\~Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності, зокрема на природні ресурси (ч.1 ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Згідно з п. «ї» ч.1 ст.\~15\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Відповідно до положень ст.47\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» передбачено утворення місцевих фондів охорони навколишнього природного середовища у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, зокрема частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності згідно з чинним законодавством. Згідно з п.7 ч.3 ст.29\~Бюджетного кодексу\~України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. При цьому п.4 ч.1 ст.69-1\~Бюджетного кодексу\~України встановлено, що до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Таким чином шкода, завдана навколишньому природному середовищу, відшкодовується шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вказаному вище співвідношенні. Відтак, приймаючи до уваги, що між протиправними діями відповідача та шкодою, завданою навколишньому природному середовищу, є прямий причинний зв`язок, суд вважає, що прокурором доведено наявність правових підстав для стягнення з [PERSON] на користь держави шкоди, завданої навколишньому природному середовищу, на спеціальний рахунок місцевого бюджету Борщівської міської ради Чортківського району Тернопільської області у сумі 14229 грн. За таких підстав, враховуючи, що відповідач відзиву на позов та доказів на спростування доводів прокурора не надав, дослідивши наявні у справі докази, оцінивши їх кожний окремо та взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд доходить висновку, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню. Відповідно до ч.1 ст.133\~ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Частина 1 ст.141\~ЦПК України визначає, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Так, при зверненні до суду з даним позовом Тернопільська обласна прокуратура сплатила судовий збір у сумі 2684 грн, що підтверджується платіжною інструкцією №2453 (внутрішній номер 319660080) від 26 грудня 2023 року. Відтак з урахуванням вказаних норм закону сплачений судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь Тернопільської обласної прокуратури.

Outcome: approved