Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-31 00:00:00

Представник позивача - адвокат Поштак Ю.С. в інтересах [PERSON] звернулась до Рахівського районного суду Закарпатської області із позовною заявою до Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, про надання додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позову представник позивача зазначила, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про її смерть, яке видано 05 травня 2023 року виконавчим комітетом Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, про що зроблено відповідний актовий запис № 76. 19 березня 2010 року, спадкодавець, [PERSON] вчинила заповітне розпорядження, за яким належне їй на праві власності житло, що знаходиться в [ADDRESS] , заповіла [PERSON] , [INFO] . Про існування заповіту складеного на свою користь позивач не знав, він не проживав і не був зареєстрований в одному житловому будинку з спадкодавцем. Про те, що на його користь складено заповіт, позивач дізнався менше ніж за місяць до подачі позову до суду, коли звернувся до нотаріуса з усною заявою щодо впорядкування правовстановлюючих документів на спадкове майно. У зв`язку з викладеним позивач вимушений, звернутись до суду з вказаним позов про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті матері [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Представник позивача та позивач в судове засідання не з`явились, до суду представник позивача подала заяву з проханням розглянути справу без їх участі, позовні вимоги підтримали у повному обсязі. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву, у якій просив розглянути справу за відсутності представника відповідача. Також в заяві зазначив, що не заперечує щодо задоволення позовних вимог. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини. З матеріалів справи судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , про що 05 травня 2024 року виконавчим комітетом Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області України складений актовий запис № 76, та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] від 05.05.2023 року, що підтверджується копією вказаного свідоцтва. 19.03.2010 року [PERSON] , [INFO] , залишила заповіт, посвідчений секретарем виконкому Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області Гутелюк В.М. та зареєстрований у реєстрі за № 40. Згідно зазначеного заповіту спадкодавець заповіла [PERSON] ,\~ [INFO] , належне їй на праві власності житло, що знаходиться в [ADDRESS] . Про існування вказаного заповіту позивач не знав, оскільки він не проживав і не був зареєстрований в одному житловому будинку з спадкодавцем, а про його існування дізнався лише нещодавно, коли звернувся до нотаріуса з усною заявою щодо впорядкування правовстановлюючих документів на спадкове майно. Відповідно до Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24/753/0/4-13 позови щодо права спадкування за загальними правилами підсудності подаються до суду за місцем проживання (знаходження) відповідача, за винятком позовів щодо нерухомого спадкового майна, які подаються до суду за місцезнаходженням цього майна. Відповідно до ч. 1 ст. 114 ЦПК позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Відповідно до\~роз`яснень,\~які містяться\~у п.\~24\~Постанови Пленуму\~ВСУ «Про\~судову практику\~у справах\~про спадкування»\~№7\~від 30.05.2008\~року при\~відсутності інших\~спадкоємців за\~заповітом і\~за законом,\~усунення їх\~від права\~спадкування,\~неприйняття ними\~спадщини,\~а також\~відмови від\~її прийняття\~відповідачами у\~справах про\~визначення додаткового\~строку для\~прийняття спадщини\~є територіальні\~громади в\~особі відповідних\~органів місцевого\~самоврядування за місцем відкриття спадщини. Таким чином,\~з досліджених\~в судовому\~засіданні фактичних\~обставин справи\~судом встановлено,\~що спір\~між сторонами\~виник з приводу захисту позивачкою свого права на спадкування після померлої матері, у зв`язку з пропуском нею строку для прийняття спадщини. Вказані правовідносини регулюються нормами Цивільного кодексу України. Так, частиною 1\~статті 1268 ЦК України\~передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 1, 2\~ст. 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти\~спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7, вирішуючи питання про визначення додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оцінюючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини [PERSON] , суд зазначає наступне. Після смерті спадкодавця [PERSON] , позивач у шестимісячний строк не подав заяву до нотаріуса про прийняття спадщини, оскільки взагалі не знав про існування заповіту на його ім`я. Зазначені обставини, на думку суду, виключали можливість звернення позивача в установлений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця. Суд вважає, що зазначені причини є поважними та пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивача на вчинення цих дій. За таких обставин суд доходить висновку, що причина пропуску позивачем строку для прийняття спадщини є поважною, у зв`язку з чим вважає за можливе позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити, визначивши позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини у 3 (три) місяці з дня набрання цим рішенням законної сили.

Outcome: approved