Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-08 00:00:00

13.12.2023 року позивачка звернулася до суду з позовом до [PERSON] ,\~ Староушицької\~селищної ради\~ \~ про\~ визначення\~додаткового строку\~для подання\~заяви про\~прийняття спадщини,після\~смерті батька\~ [PERSON] ,\~який помер\~ [INFO] . Ухвалою суду від 21.12.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. 16.01.2024 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду. В обгрунтування заявлених позовних вимог представник позивачки [PERSON] , вказує, [INFO] помер батько позивачки [PERSON] . [INFO] померла мати позивачки [PERSON] . Спадкоємцем першої черги є донька [PERSON] ,яка після їх смерті до нотаріальної контори не зверталася, так як була впевнена, що у власності батьків не перебуває майно, яке підлягає спадкуванню. В подальшому в документах батьків знайшла державний акт на право власності на земельну ділянку. При зверненні до нотаріуса з приводу оформлення спадщини їй було відмовлено, так як позивачка пропустила строк для оформлення спадщини. Тому вона вимушена звернутися до суду з даним позовом. Представник позивача [PERSON] , яка представляє інтереси [PERSON] на підставі ордера серії ВХ № 1057405 від 12 грудня 2023 року, подала суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги позивачки підтримує і просить суд задовольнити їх в повному обсязі. Відповідачка [PERSON] , в судове засідання не з`явилася, надіслала суду заяву про розгляд справи у її відсутності. Позовні вимоги визнає, та просить суд їх задовольнити. Представник Староушицької селищної ради Тимчук А.С., який представляє інтереси на підставі доручення в порядку передоручення, в судове засідання не з`явився, подав заяву через електроний суд про розгляд справи без участі представника Староушицької селищної ради, при винесенні рішення покладаються на думку суду. Суд вважає за можливе справу розглядати у відсутності сторін. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, суд вважає що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав. [INFO] помер батько [PERSON] [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданного Чабанівською сільською радою Кам`янець-Подільського району, Хмельницької області, актовий запис № 16. [INFO] померла мати [PERSON] [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданного Кам`янець-Подільським міськрайонни відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально- Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), актовий запис № 629. За позовом [PERSON] , винесено рішення Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 23 листопада 2023 року,та встановлено, що [PERSON] , є батьком [PERSON] . Після смерті батьків позивачка виявила Державний акт на право приватної власності на земельну ділянку серії ЯА № 950489, виданий на підставі розпорядження Кам`янець-Подільської райдержадміністрації від 08 червня 2005 року № 376/2005 року на ім`я [PERSON] 14.09.2005 року. Даний акт зареєстровано в книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 0105755950038. Земельна ділянка площею 0,23 га була передана померлому для ведення товарного сільськогосподарського виробництва та розташована на території Чабанівської сільської ради ,Кам`янець-Подільського району, Хмельницької області. А також Державний акт на право приватної власності на земельну ділянку серії ХМ № 009240, виданий на підставі розпорядження Кам`янець-Подільської райдержадміністрації від 08 червня 2005 року № 376/2005 року на ім`я [PERSON] 14.09.2005 року. Даний акт зареєстровано в книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 0105755950037. Земельна ділянка площею 1,24 га була передана померлому для ведення товарного сільськогосподарського виробництва та розташована на території Чабанівської сільської ради, Кам`янець-Подільського району, Хмельницької області. Оскільки позивачка є спадкоємцем перщої черги за законом, інших спадкоємців, які б прийняли спадщину немає, тому вона звернулася до приватного нотаріуса Кам`янець-Подільського районного нотаріального округу Саварчука В.М. для оформлення спадкових прав після смерті батька, однак нотаріус листом від 15 вересня 2023 року за р.№ 336/01-16 відмовив у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом так як пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини з поважної причини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.\~76\~ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України в п. 24постанови від\~30\~травня 2008\~року №7\~«Про судову\~практику у\~справах про\~спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З матеріалів справи вбачається, що позивачка пропустила строк з поважних причин,оскільки не знала про наявність державних актів на право приватної власності на земельні ділянки . Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України). Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18. В Постанові Верховного Суду по справі №314/2550/17 від 13 березня 2020 року висловлена правова позиція, відповідно до якої за змістом ч. 3 ст. 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18. В Постанові Верховного Суду по справі №352/382/18 від 30.04.2020 року зазначено, що позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вказаний висновок викладений зокрема у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року по справі № 140/871/16-ц (провадження № 61-38046св18), від 15 січня 2020 року по справі № 200/9984/16-ц (провадження № 61-11977св19) та від 03 жовтня 2018 року у справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938св18).

Outcome: approved