Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-06 00:00:00

24 листопада 2023 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла вищевказана позовна заява. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина на 1\\4 частку квартири за адресою: [ADDRESS] , квартиру за адресою: [ADDRESS] та транспортний засіб Mersedes-Benz, Е220, 1996 року випуску. Позивач не міг вчасно звернутися до нотаріуса так як з 28 лютого 2022 року був признаваний на військову службу через введення в Україні воєнного стану. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24 листопада 2022 року вказану справу передано на розгляд судді Бебешко М.М. Ухвалою суду від 28 листопада 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 17 січня 2024. Вказаною ухвалою витребувано від Третьої державної нотаріальної контори Київської області витяг зі спадкового реєстру щодо заведення спадкової справи щодо майна [PERSON] , померлої [INFO] . Через неявку в підготовче засідання, призначене на 17 січня 2024 року відповідача та третьої особи, останнє судом відкладено та повторно призначено на 07 лютого 2024 року. 31 січня 2024 року на адресу суду надійшов лист від державного нотаріуса Третьої Білоцерківської державної нотаріальної контори про те, що спадкова справа щодо майна померлої [PERSON] не заводилася. Крім цього, державний нотаріус просить суд розглядати справу без участі представника державної нотаріальної контори та винести рішення згідно норм чинного законодавства. 06 лютого 2024 року на адресу суду надійшло клопотання від відповідача про розгляд справи за відсутності представника Білоцерківської міської ради за наявними матеріалами у справі на розсуд суду. 07 лютого 2024 року на адресу суду надійшла заява від представника позивача адвоката Ільницької І.В. про проведення розгляду справи за її відсутності, призначення розгляду справи по суті на 07 лютого 2024 року, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд їх задоволити. Ухвалою суду від 07 лютого 2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 07 лютого 2024 року. В судове засідання сторони не з`явилися, відповідно до їх заяв просили суд розглядати справу за їх відсутності. За таких обставин суд вважає за можливе проводити судове засідання у справі за відсутності учасників справи, за наявними матеріалами справи. В силу вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне. [INFO] померла [PERSON] (а.с.14), яка була матір`ю позивача (а.с.11). [PERSON] була власницею 1\\4 частки квартири [ADDRESS] (а.с.15; власницею квартири [ADDRESS] (а.с.16-23) та власницею транспортного засобу Mersedes-Benz, Е220, 1996 року випуску, реєстраційний номер [NUMBER] (а.с.24). Постановою державного нотаріуса Третьої Білоцерківської державної нотаріальної контори Київської області Карпусь І.О. від 07 вересня 2023 року відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину, яке залишилося після смерті [PERSON] через пропуск строку на подачу заяви про прийняття спадщини. Вказаною постановою зазначено, що згідно витягів зі спадкового реєстру від 07 вересня 2023 року, спадкова справа до майна померлої не відкривалася, заповіт не посвідчувався, на день смерті ніхто не був зареєстрований та не проживав з померло. За однією адресою (а.с.25). Позивач з 28.02.2022 перебуває на військовій службі (а.с.12). Вказані обставини підтверджуються наявними в матеріалах справи письмовими доказами. При вирішенні справи суд виходить з наступного. Згідно ст. 1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини, у відповідності до ст. 1218 ЦК України входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). Згідно роз`яснень п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. В обґрунтування поважності причини пропуску строку для прийняття спадщини позивач посилається на перебування її кордоном та введенням воєнного стану в Україні. Враховуючи наведене, відсутність відомостей про інших спадкоємців, які б претендували на спадкове майно, а також незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви, перебуванням позивача на військовій службі з 28.02.2022, суд вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання ним у встановленому законом порядку заяви про прийняття спадщини тривалістю чотири місяці, оскільки позивач, через перебування на військовій службі з 28.02.2022 та введенням в Україні воєнного стану, пропустив строк подачі заяви до нотаріальної контори з поважних причин. Таким чином, заявлений позов підлягає задоволенню повністю. Судові витрати у справі відповідно до вимог ч.1 ст.141 ЦПК України, підлягають стягнення з відповідач на користь позивача, але враховуючи те, що представником позивача у позовній заяві висловлено прохання про залишення судових витрат за позивачем, суд вважає за можливе вказане клопотання задоволити та залишити судові витрати за позивачем.

Outcome: approved