Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-07 00:00:00

Представник позивача адвокат Желєзний Р.Ю., в інтересах позивача [PERSON] звернувся до суду із позовною заявою про надання додаткового строку для прийняття спадщини, в якій просить суд визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його діда [PERSON] , який помер [INFO] терміном два місяці з дня набрання рішенням законної сили. Заявлені позовні вимоги обґрунтовувано тим, що відповідно до заповіту від 05 грудня 2011 року, дід позивача [PERSON] заповів усе своє майно своєму сину [PERSON] , 1969 року народження, який є дядьком позивача. Майно складається з земельної ділянки кадастровий номер 7124966000:04:001:0049 площею 0,1872\~га,\~яка знаходиться\~за адресою: [ADDRESS] , житлового будинку загальною площею 42 кв.м., надвірними спорудами (сарай, погріб, гараж, колодязь, туалет), які знаходяться на цій же земельній ділянці. На підставі рішення Свидівоцької сільської ради № 19-12 від 19 липня 2005 року, [PERSON] , [INFO] видано державний акт на право власності на земельну ділянку. [INFO] у віці 84 роки помер [PERSON] , про що 23 січня 2023 року було складено актовий запис № 9 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . З початком повномасштабної війни в лютому 2022 року український уряд змінив строки прийняття спадщини. Від дня смерті спадкодавця строк подачі заяви на відкриття спадкової справи збільшили від 6 до 10 місяців. Згідно з постановою КМУ № 164 від 28\~лютого 2022 року перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини, тобто через десять місяців. Вже 09 травня 2023 року КМУ виносить Постанову № 469, в котрій строки прийняття спадщини знову змінюються. Відтепер, як і до війни, розв`язувати всі питання, пов`язані зі спадщиною, потрібно знову протягом шести, а не десяти місяців. А тому, представник позивача вважає, що із врахуванням непередбачених коливань в українському законодавстві в частині зміни строку подачі заяви про право на спадщину, причини пропуску на вступ у спадщину позивачем є поважними. При цьому, син померлого - [PERSON] , (спадкоємець за заповітом) спадщину не прийняв, пропустивши шестимісячний строк подачі заяви про вступу у спадщину, який закінчився 19 липня 2023 року. Також, представник позивача вказує, що із довідки № 278 від 08 вересня 2023 року виданою Будищенською сільською радою, позивач [PERSON] дізнався, що його померлий дід [PERSON] на день смерті дійсно був зареєстрований та постійно проживав в [ADDRESS] , у власному домоволодінні та на час відкриття спадщини інших членів сім`ї в даному домоволодінні не зареєстровано та не проживало. В подальшому, як спадкоємець за законом, позивач, дізнавшись після спливу шести місяців, що [PERSON] не подав заяву про вступ у спадщину за заповітом, він звернувся з відповідною заявою до Черкаської державної районної нотаріальної контори та у прийнятті його заяви про вступ у спадщину державним районним нотаріусом позивачу було відмовлено в зв`язку з пропуском шестимісячного строку та роз`яснено, що він має право звернутись до суду з позовом про надання додаткового строку для вступу у спадщину. 24 лютого 2022 року розпочалась військова агресія російської федерації проти України. Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року за 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на території України введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому Указами Президента України строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжено, та строк дії воєнного стану триває станом на дату судового засідання. Згідно п. 3 Постанови КМУ України № 164 від 28 лютого 2022 року «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , завершився 19 липня 2023 року. Відтак, представник позивача вважає, що позивач із поважних причин а саме: (військовий стан, коливання в спадковому законодавстві) пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, а тому звертається в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Таким чином, представник позивача вважає, що визначений законом строк пропущений позивачем з поважних причин, а тому просить суд позов задовольнити. Ухвалою судді Черкаського районного суду Черкаської області Морозова В.В. від 31 жовтня 2023 року відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 05 грудня 2023 року, запропоновано відповідачу протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення даної ухвали подати відзив на позовну заяву, а також всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Ухвалою суду від 17 січня 2024 року клопотання представника позивача адвоката Желєзного Р.Ю. про заміну відповідача на належного задоволено. Замінено первісного відповідача Свидівоцьку сільську\~раду на належного\~відповідача [PERSON] , [INFO] , зареєстрованого за адресою: [ADDRESS] . Підготовче судове засідання у справі відкладено до 29 січня 2024 року. Також, з метою встановлення місця проживання [PERSON] , 17 січня 2024 року судом зроблено запит до Відділу з питань надання адміністративних послуг ЦНАП Котелевської селищної ради Полтавського району Полтавської області. Із відповіді виконавчого комітету Котелевської селищної ради Полтавського району Полтавської області № 02.09-12/9 від 18 січня 2024 року встановлено, що [PERSON] , [INFO] , знятий з реєстрації за заявою власника житла за адресою: [ADDRESS] . В подальшому, з метою встановлення місця проживання [PERSON] , 17 січня 2024 року судом зроблено запит до Будищенської сільської територіальної громади Черкаського району Черкаської області. 23 січня 2024 року у відповідь на запит суду виконавчий комітет Будищенської сільської територіальної громади Черкаського району Черкаської області повідомив суд про те, що [PERSON] , [INFO] , не зареєстрований і не проживає на території Будищенської сільської територіальної громади Черкаського району Черкаської області. 29 січня 2024 року представник позивача адвокат Жєлєзний Р.Ю. до канцелярії суду подав докази направлення копії позовної заяви з додатками відповідачу [PERSON] , які отримані останнім особисто 01 лютого 2024 року. Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 29 січня 2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 08 лютого 2024 року, встановлено загальний порядок дослідження доказів у справі. Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце проведення розгляду справи, у судове засідання не з`явилися. Представник позивача адвокат Жєлєзний Р.Ю. у адресованій суду заяві заявлені позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив суд їх задовольнити, а судове засідання проводити у його відсутності та у відсутності позивача, проти ухвалення заочного рішення не заперечував. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився повторно, про час та дату слухання справи повідомлявся належним чином за останнім відомим місцем реєстрації. Правом на подачу відзиву на позовну заяву у встановлений законом строк відповідач не скористався. Частиною 3 статті 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до частини 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи. Згідно з частиною 8 статті 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. За змістом частини 1 статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи викладене, зважаючи на те, що відповідач, повідомлявся належним чином про дату, час і місце розгляду справи, не з`явився у судове засідання та не подав відзив, а позивач та його представник не заперечують проти заочного розгляду справи, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи. Відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. За приписами статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору. Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи виникає спір. Доказування у цивільній справі, як і судове рішення, не може ґрунтуватися на припущеннях. Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, повно, всебічно та безпосередньо з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суд дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що 05 грудня 2011 року [PERSON] , [INFO] , на випадок своєї смерті зробив таке розпорядження: все своє майно, що буде йому належати на день смерті, де б воно не знаходилося і з чого б не складалося, а також все те на, що він за законом буде мати право, заповів [PERSON] , 1969 року народження. З свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 02 квітня 1988 року вбачається, що позивач у справі [PERSON] , [INFO] , є сином [PERSON] . Із витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України № 00041296116 від 07 вересня 2023 року встановлено, що батьком [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] . Отже, з наданих копій документів вбачається, що позивач [PERSON] , є внуком [PERSON] . [INFO] в м. Черкаси Черкаської області [PERSON] помер, що стверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 19 квітня 2008 року Відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Черкаси Черкаського міського управління юстиції Черкаської області, актовий запис № 1148. [INFO] в с. Свидівок Черкаського району Черкаської області [PERSON] помер, що стверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 23 січня 2023 року Черкаським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Черкаському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 09. Після смерті [PERSON] , відповідно до положень ст. 1220 Цивільного кодексу України, відкрилася спадщина. На підтвердження доводів позивача про належне на праві власності померлому [PERSON] нерухомого майна, позивачем надано до суду копію витягу з рішення виконкому Черкаської районної ради народних депутатів № 156 від 27 вересня 1988 року про дозвіл на узаконення індивідуального житлового будинку за адресою: [ADDRESS] ; копію виписки з рішення № 25 та копію плану забудови земельної ділянки, які свідчать про те, що за [PERSON] зареєстровано право власності на вказаний будинок. Із копії державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯГ № 628150 від 21 серпня 2006 року встановлено, що земельна ділянка 7124986000:04:001:0049 загальною площею 0,1872 га, яка розташована по [ADDRESS] , належить [PERSON] . Листом завідувача Черкаської районної державної нотаріальної контори Чуй Н.В. № 1002/01-16 від 22 вересня 2023 року позивачу [PERSON] відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини у зв`язку з пропущенням шестимісячного терміну для прийняття спадщини. Згідно з відомостями, які надійшли на запит суду від Черкаської районної державної нотаріальної контори, після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , спадкова справа не заводилася, свідоцтва про право на спадщину не видавалися. З інформаційної довідки зі спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 74799286 від 18 листопада 2023 року встановлено, що заповіт [PERSON] від 05 грудня 2011 року, зареєстрований в реєстрі за № 232 та є чинним. Як встановлено судом, відповідач [PERSON] із заявою про прийняття спадщини за заповітом до нотаріальної контори не звертався. Крім того, зі змісту позовної заяви слідує, що позивач [PERSON] , як тільки дізнався, що [PERSON] не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом, тоді сам звернувся з відповідною заявою до Черкаської районної державної нотаріальної контори. Також, представник позивача у позові зазначає про те, що в межах шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини позивач не мав змоги звернутися із поважних причин, а саме із-за воєнного стану в Україні та змін які в носились у законодавство. Згідно з ч. 1 ст. 4, ч. 1 ст. 5\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, який здійснюється судом у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч. 1 ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом та за законом. Згідно зі статтею 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Згідно зі статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Таким чином закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, але бажає прийняти спадщину, у шестимісячний строк з часу відкриття спадщини подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно зі статтею 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. На підставі вищевикладеного, суд вважає наведені позивачем причини пропуску строку із зверненням з заявою про прийняття спадщини після смерті діда [PERSON] ,\~який помер\~ [INFO] , поважними та з урахуванням того, що після смерті останнього з заявами про прийняття спадщини інші можливі спадкоємці не звертались, позов слід задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Водночас, у позовній заяві позивач не ставить вимоги про стягнення судового збору з відповідача. Відтак, ухвалюючи рішення, витрати по сплаті судового збору суд залишає за позивачем. Враховуючи наведене та

Outcome: approved