Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-04 00:00:00

представник позивача [PERSON] адвокат Франків А.В. звернулася до суду із позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний виконавець виконавчого округу Львівської області Пиць А.А., у якій просить скасувати арешт на нерухоме майно, а саме: житлову квартиру [ADDRESS] , складається з трьох житлових кімнат, загальною площею 66,9 кв.м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 2708943746060, що накладений приватним виконавцем виконавчого округу Львівської області Пиць А.А., а саме: постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження у виконавчому провадженні №71609667 від 19.04.2023 року. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що позивач є іпотекодержателем спірної квартири відповідно до договору іпотеки від 27.03.2023 року, на підставі чого приватним нотаріусом було накладено заборону на відчуження даної квартири. Рішенням Залізничного районного суду м. Львова від 14.02.2023 року із [PERSON] на користь [PERSON] стягнуто 161000,00 грн. заборгованості, на підставі якого приватним виконавцем Пиць А.А. накладено арешт на все майно [PERSON] . Таким чином, через наявність арешту позивач не має можливості розпорядитися правом звернення стягнення на майно. Просить позов задовольнити. Крім цього, стороною позивача заявлено клопотання про витребування інформації з Демографічного реєстру про місце реєстрації відповідача [PERSON] . Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 04.12.2023 року відкрито провадження у справі розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення /виклику/ сторін. Відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позовну заяву. Третім особам роз`яснено право викласти свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову у поясненнях щодо позову або відзиву на нього. 04.12.2023 року Залізничним районним судом м. Львова отримано відповідь відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання відповідача [PERSON] . Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 10.01.2024 року у задоволенні клопотання представника позивача адвоката Франків А.В. про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням /викликом/ сторін відмовлено. Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 30.01.2024 року у задоволенні клопотання адвоката Качмар А. І. про зупинення провадження у справі відмовлено. Відповідачі відзив на позов не подали, поважних причин такого не повідомили. Враховуючи наведене, відповідно до ч.8 ст. 178 та ч.5 ст. 279\~ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. У відповідності до вимог ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши справу в порядку спрощеного провадження, без повідомлення сторін, вивчивши зібрані по справі докази, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд виходить з такого. Іпотека, за визначенням, наведеним у статті 1 Закону України «Про іпотеку» - це вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом. Згідно з частинами шостою та сьомою статті 3 зазначеного Закону у разі порушення боржником основного зобов`язання відповідно до іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно зареєстровані після державної реєстрації іпотеки. Якщо пріоритет окремого права чи вимоги на передане в іпотеку нерухоме майно виникає відповідно до закону, таке право чи вимога має пріоритет над вимогою іпотекодержателя лише у разі його/її виникнення та реєстрації до моменту державної реєстрації іпотеки. Пріоритет права іпотекодержателя на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки відносно зареєстрованих у встановленому законом порядку прав чи вимог інших осіб на передане в іпотеку нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації іпотеки. Зареєстровані права та вимоги на нерухоме майно підлягають задоволенню згідно з їх пріоритетом - у черговості їх державної реєстрації. Згідно з частиною третьою статті 51 Закону України «Про виконавче провадження» про звернення стягнення на заставлене майно для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, виконавець повідомляє заставодержателю не пізніше наступного дня після накладення арешту на майно або коли йому стало відомо, що арештоване майно боржника перебуває в заставі. Відповідно до частин першої, п`ятої статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Арешт з майна може бути знятий виконавцем за рішенням суду. Судом встановлено, що 27.03.2023 року між [PERSON] /позикодавець/ та [PERSON] /позичальник/ укладено договір позики грошей, відповідно до якого позикодавець передав у власність позичальникові строком до 27.03.2024 року, а позичальник прийняв від неї у власність строком до 27.03.2024 року грошові кошти в розмірі 1132200,00 гривень /а.с.6-11/. Із змісту п.3 даного договору вбачається, що сторони договору визначили строки та порядок повернення позики та визначили розмір платежів, які підлягають сплаті у відповідний період. На виконання забезпечення виконання зобов`язання за договором позики, 27.03.2023 року між [PERSON] /іпотекодержатель/ та [PERSON] /іпотекодавець/ укладено договір іпотеки, відповідно до умов якого іпотекодавець передає в іпотеку квартиру [ADDRESS] . Відповідно до п. 5 Договору іпотеки уразі невиконання або неналежного виконання позичальником умов основного договору іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Сторони договору дійшли згоди і погодили, що звернення стягнення на предмет іпотеки також може бути здійснене шляхом позасудового врегулювання на підставі застереження про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься у цьому договорі. У зв`язку із невиконанням боржником [PERSON] зобов`язання за договором позики та, у відповідності до умов договору іпотеки, [PERSON] 14.07.2023 року, 10.08.2023 року та 05.09.2023 року зверталася до боржника із письмовими вимогами (досудовими вимогами) про виконання договору позики /а.с. 27-30, 31-34, 35-40/. Також до матеріалів справи стороною позивача долучено запит приватного виконавця від 30.06.2023 року №66445, згідно якого у провадженні приватного виконавця Пиць А.А. перебуває виконавче провадження 71609667 від 19.04.2023 з примусового виконання виконавчого листа №462/4103/22 виданого 04.04.2023 року Залізничним районним судом м. Львова про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] 18800 євро та 161000 грн. заборгованості за договором позики та 8673,51 грн. судового збору, у зв`язку з чим приватний виконавець просить [PERSON] надати інформацію про залишок заборгованості [PERSON] за договором іпотеки №351 від 27.03.2023 року та надати дозвіл на реалізацію предмета іпотеки, а саме: квартири [ADDRESS] , для першочергового задоволення грошових вимог іпотеко держателя /а.с. 41-43/. Таким чином, відповідно до долучених до матеріалів справи доказів, [PERSON] , як іпотекодержатель, має першочергове право на задоволення своїх вимог у зв`язку із невиконанням [PERSON] умов договору позики. Водночас, згідно ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч.1 ст.\~13\~ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтями 15, 16\~ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Із змісту ст. 12 ЦПК України вбачається, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. У відповідності до вимог ст. 76, 77, ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до\~вимог ст.\~81\~ЦПК України\~кожна сторона\~повинна довести\~ті обставини,\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог або\~заперечень,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом.\~Докази подаються\~сторонами та\~іншими учасниками\~справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Із долучених до матеріалів справи копій документів вбачається, що квартира [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 29.07.1999 року, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав від 22.03.2023 року /а.с. 46-47/. Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав від 27.03.2023 року на підставі іпотечного договору №351 від 27.03.2023 року на квартиру [ADDRESS] зареєстровано обтяження у виді заборони на нерухоме майно, обтяжувач: [PERSON] . Відтак, подані стороною позивача докази підтверджують наявність обтяження на квартиру [ADDRESS] , зареєстрованого на підставі укладеного між [PERSON] та [PERSON] договором іпотеки. При зверненні до суду із даним позовом позивач просить суд скасувати арешт на нерухоме майно, а саме: житлову квартиру [ADDRESS] , складається з трьох житлових кімнат, загальною площею 66,9 кв.м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 2708943746060, що накладений приватним виконавцем виконавчого округу Львівської області Пиць А.А., а саме: постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження у виконавчому провадженні №71609667 від 19.04.2023 року. Водночас, до матеріалів справи стороною позивача не долучено жодних доказів, що такий арешт, у межах виконавчого провадження №71609667, на квартиру [ADDRESS] накладено, зокрема, не долучено постанови про відкриття виконавчого провадження, постанови виконавця про накладення арешту та/або витягу з Державного реєстру речових прав, що містив би таку інформацію. Відповідно до\~ст.\~83\~ЦПК України\~сторони та\~інші учасники\~справи подають\~докази у\~справі безпосередньо\~до суду. Позивач,\~особи,\~яким законом\~надано право\~звертатися до\~суду в\~інтересах інших\~осіб,\~повинні подати\~докази разом\~з поданням\~позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. Згідно ч.1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. Частиною 2 ст. 84 ЦПК України визначено вимоги щодо змісту клопотання про витребування доказів. Проте, стороною позивача не подано суду клопотання про витребування доказів на підтвердження викладених у позовній заяві обставин, зокрема, якими підтверджується наявність арешту на квартиру [ADDRESS] . Враховуючи наведене, суд приходить до переконання, що стороною позивача не доведено перед судом порушення її прав як іпотекодержателя квартири [ADDRESS] в частині наявності арешту даної квартири, а тому позов не підлягає задоволенню. У відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки у задоволенні позову відмовлено, відповідачі не заявляли до відшкодування судових витрат, а тому відсутні підстави для розподілу судових витрат.

Outcome: dismissed