Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-04 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог Товариство з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс» звернулося з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначає, що 19.01.2022 між ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» та [PERSON] за допомогою веб-сайту (https://creditkasa.com.ua), який є сукупністю інформаційних та телекомунікаційних систем ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС», в рамках якої реалізуються технології обробки інформації з використанням технічних і програмних засобів і які у процесі обробки інформації діють як єдине ціле, було укладено електронний договір про відкриття кредитної лінії № 1027-4443. Згідно з умовами кредитного договору, позивач взяв на себе зобов`язання надати відповідачу кредит для задоволення особистих потреб в сумі 18000 грн зі строком кредитування на 21 день та встановленою процентною ставкою. ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» виконало взяті на себе зобов`язання в повному обсязі, надавши відповідачу кредит, відповідно до умов укладеного договору.\~Однак, відповідач, всупереч умовам кредитного договору, та нормам\~ЗУ «Про споживче кредитування»\~та ст.ст.\~525,\~526,\~530,\~536,\~610,\~612 ЦК України, порушив взяті на себе зобов`язання, не повернув кредитні кошти позивачу, а також не виконав всі інші свої грошові зобов`язання перед кредитодавцем навіть після спливу строку, встановленого в договорі. \~ \~ \~ \~Так, станом на 26.06.2023 загальний розмір заборгованості відповідача складає 110808 грн, з яких прострочена заборгованість за кредитом - 17100 гривень; прострочена заборгованість за нарахованими процентами - 93708 гривень. Представник позивача просив стягнути з відповідача на користь банку заборгованість за кредитним договором та судові витрати. Процесуальні дії у справі 31.10.2023 з Коростенського міськрайонного суду Житомирської області за підсудністю надійшла цивільна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Ухвалою від 01.11.2023 позов прийнято до розгляду та відкрито провадження. Визначено проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання на 15 годину 30 хвилин 16.11.2023, яке було відкладено на 15 годину 30 хвилин 20.12.2023, на 14 годину 12.01.2024,у зв`язку з перебуванням судді у відпустці та 09 годину 05.02.2024. 16.11.2023 до суду надійшов відзив на позов. Представник позивача в судове засідання не з`явився, 14.11.2023 звернувся до суду із клопотанням, в якому просив розгляд справи проводити без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі; не заперечував щодо ухвалення заочного рішення. Відповідач у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся за зареєстрованим місцем проживання. Суд відповідно до ст. 247\~ЦПК\~України розглядає справу у судовому засіданні за відсутності позивача і відповідача без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Позиція відповідача Представник відповідача адвокат Мартинюк Марія подала до суду відзив на позовну заяву, в якому просила відмовити ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» у задоволенні позовної вимоги стосовно стягнення відсотків за кредитним договором. Зазначила, що встановлення сторонами договору розміру відсотків за несвоєчасно виконані зобов`язання за кожен день прострочки, що в результаті становить 93708,00 грн, є несправедливим у розумінні статті 18 Закону України «Про захист прав споживачів», суперечить принципам розумності та добросовісності, є наслідком дисбалансу договірних прав та обов`язків на шкоду позичальника, як споживача послуг банку, оскільки встановлює вимогу щодо сплати непропорційно великої суми компенсації (понад п`ятдесят відсотків вартості продукції) у разі невиконання ним зобов`язань за кредитним договором, адже тіло кредиту становить лише 17100 гривень. Надані позивачем\~виписка та\~розрахунок заборгованості\~за кредитом,\~підготовлені безпосередньо\~працівниками позивача\~-\~є відображенням\~односторонніх арифметичних\~розрахунків позивача\~і не\~правовою підставою\~для стягнення\~відповідних сум\~та не\~може слугувати\~доказом безспірності\~розміру грошових\~вимог позивача.Сама позовна заява не містить таких даних, а лише констатує наявність недоведеного розміру суми непогашеного кредиту. Відповідач не\~визнає обставини\~того,\~щодо ознайомлення\~з умовами\~кредитного договору,\~що додані\~позивачем до\~позовної заяви,\~оскільки при\~укладенні кредитного\~договору відповідач\~вважав,\~що строк\~дії договору\~дорівнює заявленому\~строку кредитування\~та становить 21\~день.Також наголосив, що договір про відкриття кредитної лінії, паспорт споживчого кредиту та правила відкриття кредитної лінії не містять підпису відповідача. Встановлені судом обставини. \~ \~ \~ \~19.01.2022 між ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» та [PERSON] укладено Договір про відкриття кредитної лінії №1027-4443 з використанням інформаційно-телекомунікаційної системи - Веб-сайту ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» (https://creditkasa.com.ua), який є сукупністю інформаційних та телекомунікаційних систем ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» (Кредитодавця), в рамках якої реалізуються технології обробки інформації з використанням технічних і програмних засобів і які у процесі обробки інформації діють як єдине ціле. За умовами договору, позивач надав відповідачеві кредитні кошти в сумі 18000 гривень шляхом перерахування коштів на картковий рахунок відповідача, строк кредитування 300 днів, заявлений строк 21 день, а відповідач зобов`язався повернути кредит та сплатити проценти у розмірі 2% від суми кредиту за кожен день користування коштами за зниженою ставкою та 3% в день за стандартною ставкою. Кредитний договір відповідачем підписаний електронним підписом із застосування одноразового ідентифікатора (одноразового паролю) (а.с.12-17). \~ \~ \~ \~Правилами надання\~грошових коштів\~у кредит,\~які є\~невід`ємною\~частиною договору,\~встановлюється порядок\~укладення кредитного\~договору,\~а саме:\~відповідач на сайті\~ТОВ «УКР\~КРЕДИТ ФІНАНС»,\~здійснив заповнення\~заявки на\~отримання кредиту,\~вказав всі\~дані,\~відмічені в\~заявці в\~якості обов`язкових\~для заповнення\~(п.4.1 Правил); заявка подавалася відповідачем через особистий кабінет (п.4.8 Правил); позивач проінформував відповідача (п. 4.17 Правил) про прийняте рішення щодо видачі кредиту (смс-повідомленням на телефонний номер та електронним листом на адресу електронної пошти позивача) з гіперпосиланням на пропозицію щодо укладення договору відповідно до Закону України «Про електронну комерцію»; відповідач в особистому кабінеті ознайомився з пропозицією ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» щодо укладання електронного договору (офертою), яка була розміщена в Інформаційно-телекомунікаційній системі позивача; відповідач надав відповідь позивачу електронним повідомленням (п.5.2 Правил) про ознайомлення та повне і безумовне прийняття (акцепт) оферти, підписаного електронним підписом одноразовим ідентифікатором (пароль надісланий позивачу в смс-повідомленні); ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» надав підтвердження про укладання договору шляхом розміщення інформації в особистому кабінеті відповідача та направлення примірника договору на адресу електронної пошти (а.с.18-23) . \~ \~ \~ \~Факт перерахування грошових коштів на картковий рахунок відповідача підтверджується наданим витягом з реєстрів банків від 24.08.2023 (а.с.25-28), та довідкою про перерахування коштів від фінансово-розрахункової установи, відповідно до яких ТОВ «УКР КРЕДИТФІНАНС» перерахувало [PERSON] 18000 гривень на підставі укладеного кредитного договору №1027-4443 від 19.01.2022 (а.с.30). \~ \~ \~ \~Як вбачається з наданого позивачем розрахунку, відповідач належним чином зобов`язання з повернення грошових коштів не виконував, в результаті чого станом на 26.06.2023 виникла заборгованість у загальній сумі 110808 гривень, з яких 17100 гривень прострочена заборгованість по кредиту та 93708 гривень прострочена заборгованість по процентам (а.с.32-41). Оцінка аргументів сторін та норми права, застосовані судом Між сторонами існує спір, що виник з кредитних правовідносин, які регулюються нормами права про зобов`язання та договір, а також спеціальним Законом України «Про споживче кредитування» та Законом «Про захист прав споживачів». Пункт 1 ч. 2\~ст.11 ЦК України\~встановлює, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є зокрема договори та інші правочини. Частиною 3 ст.203 ЦК України визначено, що волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Відповідно до ч. 1 ст. 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. За нормами ч.1 ст.207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. За змістом статей\~626,\~628 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною 1 ст. 627 ЦК України визначено, що відповідно до\~статті 6 ЦК України\~сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов`язки відповідно до договору. Цей строк починає спливати з моменту укладення договору (ч.1, ч. 2 ст. 631 ЦК України). Закінчення строку договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії договору (ч.4 ст. 631 ЦК України). Абзац другий частини другої\~статті 639 ЦК України\~передбачає, що договір, укладений за\~допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін, вважається укладеним в письмовій формі. Відповідно до частини 1\~статті 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. За змістом частини 2\~статті 1054 ЦК України\~до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 глави 71 («Позика»), якщо інше не встановлено параграфом 2 («Кредит») і не випливає із суті кредитного договору. Відповідно до частини 1\~статті 1048 ЦК України\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками (абз.2 ч. 1 ст. 1046 ЦК України). Особливості укладання кредитного договору та договору позики в електронному вигляді визначені\~Законом України «Про електронну комерцію». Згідно з п 6. п.12 ч.1\~ст. 3 Закону України «Про електронну комерцію»\~електронний підпис одноразовим ідентифікатором це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших, електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору. Одноразовий ідентифікатор може передаватися суб`єктом електронної комерції, що пропонує укласти договір, іншій стороні електронного правочину засобом зв`язку, вказаним під час реєстрації у його системі, та додається (приєднується) до електронного повідомлення від особи, яка прийняла пропозицію укласти . Електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та\~Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному\~ст. 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним\~ст. 12 цього Закону, є оригіналом такого документа (ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Статтею 509 ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Згідно ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства. Відповідно до змісту ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Боржник вважається таким, що прострочив виконання, якщо він не виконав його у строк, передбачений умовами договору або встановлений законом. Загальні правові та організаційні засади споживчого кредитування в Україні визначаються Законом України «Про споживче кредитування» Відповідно до ч.1 ст.12 Закону України «Про споживче кредитування» (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин)\~у договорі про споживчий кредит серед іншого має бути зазначено: 1) найменування та місцезнаходження кредитодавця та кредитного посередника (за наявності), прізвище, ім`я, по батькові та місце проживання споживача (позичальника); 2) тип кредиту (кредит, кредитна лінія, кредитування\~рахунку тощо), мета отримання кредиту;\~3) загальний розмір наданого кредиту;\~4) порядок та умови надання кредиту; 5)\~строк, на який надається кредит;\~….\~8) процентна ставка за кредитом, її тип (фіксована чи змінювана), порядок її обчислення, у тому числі порядок зміни, та сплати процентів;\~9) орієнтовна реальна річна процентна ставка та орієнтовна загальна вартість кредиту для споживача на дату укладення договору про споживчий кредит. Усі припущення, використані для обчислення орієнтовної реальної річної процентної ставки та/або орієнтовної загальної вартості кредиту, повинні бути зазначені;\~10) порядок повернення кредиту та сплати процентів за користування споживчим кредитом…;\~11) інформація про наслідки прострочення виконання зобов`язань зі сплати платежів, у тому числі розмір неустойки, процентної ставки, інших платежів, які застосовуються чи стягуються при невиконанні зобов`язання за договором про споживчий кредит;\~12) порядок та умови відмови від надання та одержання кредиту; 13) порядок дострокового повернення кредиту; 14) відповідальність сторін за порушення умов договору. У договорі про споживчий кредит можуть бути зазначені інші умови, визначені законом та за домовленістю сторін (ч.2 ст.12 Закону). Згідно з\~вимогами ч\~5\~ст.\~12 Закону України «Про споживче кредитування» умови договору про споживчий кредит, які обмежують права споживача порівняно з правами, встановленими цим Законом, є нікчемними. Договір про споживчий кредит, укладений з порушенням вимог частини першої цієї статті, є нікчемним. Споживач не зобов`язаний сплачувати кредитодавцю будь-які платежі, не зазначені у договорі про споживчий кредит (ч.6 ст. 12 Закону). Частиною 3.ст. 12 Закону України «Про споживче кредитування»\~встановлена заборона у будь-який спосіб ускладнювати прочитання споживачем реальної річної процентної ставки та загальної вартості кредиту для споживача, зазначених у договорі про споживчий кредит або в додатку до такого договору, у тому числі шляхом друкування його шрифтом меншого розміру, ніж основний текст, злиття кольору шрифту з кольором фону. Відповідно до ч. 1 - 5 ст. 18 Закону України «Про захист прав споживачів» (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) продавець (виконавець, виробник) не повинен включати у договори із споживачем умови, які є несправедливими. Умови договору є несправедливими, якщо всупереч принципу добросовісності його наслідком є істотний дисбаланс договірних прав та обов`язків на шкоду споживача. Частиною 3 цієї статті визначено перелік несправедливих умов договору. Вказаний перелік несправедливих умов у договорах із споживачами не є вичерпним. Якщо положення договору визнано несправедливим, включаючи ціну договору, таке положення може бути змінено або визнано недійсним. Пунктом 17 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів» визначено, що послуга це діяльність виконавця з надання (передачі) споживачеві певного визначеного договором матеріального чи нематеріального блага, що здійснюється за індивідуальним замовленням споживача для задоволення його особистих потреб. Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Відповідно до правового висновку Верховного Суду у справі №363/1834/17 від 13.07.2022 сторони не можуть у договорі визначати взаємні права й обов`язки у спосіб, який суперечить існуючому публічному порядку, порушує положення Конституції України, не відповідає передбаченим ст. 3 ЦК України загальним засадам цивільного законодавства, що обмежують свободу договору, зокрема справедливості, добросовісності, розумності (п. 6 ч. 1 вказаної статті). Домовленість сторін договору про врегулювання відносин усупереч існуючим у законодавстві обмеженням не спричиняє встановлення відповідного права та/або обов`язку, як і його зміни та припинення. Тому підписання договору не означає безспірності його умов, якщо вони суперечать законодавчим обмеженням. Судом безспірно встановлено, що 19.01.2022 відповідач [PERSON] отримав від позивача\~ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» кредит в розмірі 18000,00 грн за договором №1027-4443 від 19.01.2022, укладеного в письмовій (електронній) формі. Кредитні кошти в день укладення договору перераховані відповідачу на його картковий рахунок. Заявлений (обраний) позичальником строк, на який надається кредит, згідно п. 2.4 договору становить 21 день. Тип процентної ставки за користування кредитом фіксована (п.2.3 договору). Детальний аналіз положень вказаного кредитного договору дає суду підстави вважати, що вони не відповідають загальним засадам цивільного законодавства про договір щодо справедливості, добросовісності, розумності його умов. Так, у пункті 2.8 договору визначений відмінний від заявленого (обраного) позичальником строку надання кредиту, зазначеного у п. 2.4 договору (21 день), який названо строком кредитування та визначено 300 календарних днів з моменту перерахування кредиту позичальнику. На переконання суду, строк надання кредиту і строк кредитування є тотожними поняттями, а тому одночасне вживання цих понять та визначення різних строків щодо кожного поняття є маніпуляцією на користь кредитодавця, оскільки розширює його права по нарахуванню відсотків за користування кредитом протягом 300 днів, тобто і після заявленого строку надання кредиту, обраного позичальником на 21 день. Крім цього, усупереч положенню п. 2.3 договору, де вказано тип процентної ставки фіксована, у пункті 2.6 договору, з відсилками на п.п. 3.4-3.9, визначено кілька видів процентної ставки за користування кредитом, які застосовуються з першого дня видачі кредиту до дати фактичного повернення всієї суми кредиту, у наступних розмірах: - стандартна процентна ставка - 3% за кожен день користування кредитом протягом всього строку дії договору/строку кредитування (300 днів) за виключенням заявленого (обраного) позичальником строку (21 день) користування кредитом, у який проценти нараховуються за Зниженою та/або Пільговою ставкою; - знижена процентна ставка - 2% в день при наявності права користування кредитом протягом Заявленого (обраного) позичальником строку (21 день) відповідно до п. 3.4-3.9 договору. - пільгова процентна ставка 0,01% в день, за наявності права на відповідну ставку у заявлений (обраний) позичальником строк (21 день) нараховується у порядку та згідно з умовами, визначеними у п.п. 3.4-3.6 цього Договору. Суд проаналізував положення пунктів 3.4-3.9 договору, якими визначається порядок нарахування процентів за ставками, зазначеними у п. 2.6 (стандартна, знижена, пільгова), та прийшов до висновку, що такі ставки процентів є змінними як за розміром так і за видом, хоч усі вони називаються кредитодавцем у договорі як проценти за користування кредитом. При цьому, розмір тієї чи іншої процентної ставки, яку позивач має право застосовувати залежить від належного або неналежного виконанням позичальником свого обов`язку за кредитним договором по сплаті процентів на кінець заявленого строку (21 день). Зокрема, якщо проценти не сплачені у заявлений строк надання кредиту, їх розмір підвищується, що має ознаки відповідальності за невиконання грошового зобов`язання. Так, за умовами договору, якщо позичальник на 21 день від дня отримання кредиту не сплатив усі проценти, нараховані за так званою «зниженою» ставкою 2% в день, то в подальшому вони нараховуються за вищою ставкою «стандартною» ставкою 3% в день, від дня сплати яких у повному обсязі у позичальника поновлюється право протягом наступних 21 днів знову користуватись кредитними коштами за «зниженою» процентною ставкою. На переконання суду встановлення різних назв процентів за користування кредитом та їх змінний розмір є прихованою мірою відповідальності позичальника за порушення строків сплати процентів кожні 21 день та спонуканням його до виконання зобов`язання. Такий підхід кредитодавця та, відповідно, умови кредитного договору суперечать положенням цивільного закону про відповідальність за порушення грошового зобов`язання, спосіб та порядок забезпечення виконання зобов`язання. Крім цього,\~не може\~залишитись поза\~увагою суду,\~що порядок\~нарахування процентів\~за так\~званою «пільговою»\~ставкою (0,01\~%\~у день),\~хоч і\~передбачено договором\~у п.\~3.4,\~однак є\~незрозумілим,\~у зв`язку\~з численними\~відсилочними нормами\~до інших\~умов договору,\~які неможливо\~пов`язати одні\~з одними.\~А тому\~положення кредитного\~договору щодо\~пільгової ставки\~є формальними,\~нереальними для\~застосування на\~користь позичальника та лише створюють ілюзію пільг за договором. Аналізуючи довідку (розрахунок) заборгованості [PERSON] за договором №1027-4443 від 19.01.2022, встановлено, що позивач на власний розсуд, а не у відповідності до умов договору нараховував проценти за користування кредитом за змінною ставкою. При цьому, нарахування процентів за користування кредитом припинилось 14.11.2022, хоч кредит позичальник брав на 21 день. Нараховані позивачем відсотки поза межами Заявленого строку, на який надавався кредит [PERSON] , за десять місяців склали суму 93708,00 грн, що майже у шість разів перевищили суму кредиту (18000,00 грн). Вказане свідчить про несправедливі умови кредитного договору, які до того ж є нечіткими, двозначними, а отже незрозумілими для споживача послуг - більш слабкої сторони договору. Водночас, достатньо передбачуваними та зрозумілими є положення договору у пункті 2.4 та таблиці до нього (п.п. 2.4.1-2.4.5), де визначено умови повернення кредиту позичальником у заявлений (обраний) позичальником строк користування кредитом (21 день). За змістом цих умов повернення усієї суми кредиту 18000,00 грн зі сплатою процентів у фіксованому розмірі - 7560,00 грн визначено на день закінчення заявленого строку - 08.02.2022. Тобто на цей день вартість кредиту складає 25560,00 грн. Як встановлено [PERSON] на погашення кредитної заборгованості 09.02.2022 здійснив платіж в розмірі 9000,00 грн. Зважаючи на визначену у договорі та фактично надану суму кредиту у розмірі 18000,00 грн, фіксовану процентну ставку за якою нараховані проценти в розмірі 7560,00 грн на кінець заявленого (обраного) позичальником строку користування кредитом, беручи до уваги часткове погашення кредитного боргу на суму 9000,00 грн, суд визнає доведеною заборгованість відповідача за кредитним договором на суму 16560 грн (18000,00 грн + 7560,00 грн 9000,00 грн), які підлягають стягненню на користь позивача. Таким чином, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з підстав, вказаних вище. Розподіл судових витрат Відповідно до ч.1, 2 ст.141 ЦПК України судовий збір та інші судові витрати покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2147,20 грн, як передбачено ст.4 Закону України «Про судовий збір». Ціна позову, визначена позивачем сумою стягнення 110808 грн. Оскільки, суд частково задовольняє вимоги на суму 16560 грн, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 320,90 грн судового збору.

Outcome: partial