Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-05 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , який вході розгляду справи уточнила про відшкодування матеріальної шкоди в сумі 19290,00 грн, завданої пошкодженням належних їй приміщень цокольного поверху №№1а,2а,3ф, 5-14, І у буд. [ADDRESS] , судових витрат. В обґрунтування позовних вимог [PERSON] посилається на те, що вона є власником нежитлових приміщень кафе №№ [NUMBER] , 2а, За, 5-14, І загальною площею 191,0 кв.м., що розташовані в цокольному поверсі будинку [ADDRESS] . Поверхом вище розташовані квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] , які належать на праві приватної власності відповідачу [PERSON] . У червні 2020 року відповідач повідомив позивачку, що планує провести ремонт фасаду його приміщення стоматології, в тому числі і фасаду, який розташований над запасним входом в належне їй приміщення кафе. При цьому [PERSON] запевнив, що не зашкодить дах запасного входу, так як планує скористатися послугами альпіністів під час ремонту. Але своєї обіцянки [PERSON] не виконав. Будівельні роботи з ремонту фасаду проводились в період з 15 по 18 червня 2020 року робочими, залученими для цього [PERSON] , які встановили на дах запасного входу в кафе будівельні ліса і стоячи на них проводили ремонт фасаду приміщення [PERSON] . При цьому кілька разів працівники [PERSON] виходили і просили робочих піти з даху, але вони потім все одно поверталися і таким способом закінчили ремонт фасаду приміщення відповідача. Внаслідок проведення будівельних робіт з ремонту фасаду приміщення відповідача були пошкоджені (деформовані) металеві листи покрівлі та металеві конструкції даху запасного входу в кафе [PERSON] , а також пластикові панелі підвісної стелі всередині приміщення входу. Наступного дня [PERSON] звернулася з претензією до відповідача [PERSON] , він спочатку пообіцяв відшкодувати завдані збитки, потім просив почекати, а приблизно через місяць категорично відмовився відшкодовувати завдані збитки і взагалі перестав відповідати на її телефонні дзвінки. Актом № 458 від 21 липня 2020 року, складеного комісією у складі: начальник дільниці № 12 Комунального підприємства «Жилкомсервіс» Рябовол Н.М., інженер дільниці № 12 [PERSON] , майстер дільниці № 12 [PERSON] , зафіксовано пошкодження даху входу в належне [PERSON] нежитлове цокольне приміщення внаслідок будівельних робіт по ремонту фасаду квартир №№3,3-а відовідачем, та встановлено, що потребує ремонту конструкція покрівлі даху та підвісної стелі входу в цокольне приміщення позивача. Позивач в судоому засіданні позовні вимоги підтримала та просила задовольнити, посилаючись на доводи позовних вимог, в подальшому від позивача 06.02.2024 до суду надійшло клопотання про розгляд справи за її відсутності, в якій позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просить задовольнити. Відповідач в судовому засіданні проти позовних вимог заперечував за недоведеністю, надав свої заперечення, в подальшому в судове засідання не з`явився, повідомлявся про дату, час та місце судового засідання належним чином, причини неявки суду не повідомив, за таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність належним чином повідомленого відповідача, зважаючи на строки розгляду справи та враховуючи раніше надані в судових засіданнях усні пояснення відповідача, в яких відповідач позов не визнав, пояснив, що дах приміщень потребував ремонту. Відповідач 27.07.2021 в судовому засіданні повідомляв, що він заперечує з приводу задоволення вимог позову. Зазначив, що він є власником приміщень стоматології в буд. [ADDRESS] . Під час ремонту фасаду цих приміщень працівники, перебуваючи на даху прибудови-входу до цоколю клали на дах доски та переміщалися по них. Пошкодження, зазначені [PERSON] не пов`язані з цими діями, а утворилися протягом починаючи з 1994 року внаслідок падіння льоду та бурульок з даху. 13.04.2021 ухвалою судді Київського районного суду м.Харкова відкрито провадження у вказаній справі, призначено до розгляду в підготовче судове засідання, в порядку загального позовного провадження. 13.05.2021 ухвалою Київського районного суду м.Харкова закрито підготовче провадження у вказаній справі, призначено до розгляду по суті судове засідання, задоволено клопотання позивача та відповідача про виклик свідків. 05.06.2023 ухвалою Київського районного суду м.Харкова призначено судову будівельно-технічну експертизу за клопотанням позивача, зупинено провадження по даній справі. 18.09.2023 на адресу суду надійшов висновок експерта на виконання ухвали суду від 05.06.2023. 19.09.2023 ухвалою Київського районного суду м.Харкова поновлено провадження у вказаній справі. Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 11.12.2023 прийнято до розгляду змінену позовну заяву [PERSON] , в якій позивач уточнила суму шкоди та судових витрат. Суд, дослідивши матеріали справи, вислухавши учасників справи та свідків, встановив наступні факти та відповідні ним правовідносини. Позивач [PERSON] є власником нежитлових приміщень кафе №№ 1а, 2а, За, 5-14, І загальною площею 191,0 кв.м., що розташовані в цокольному поверсі будинку [ADDRESS] , що підтверджується Витягом Комунального підприємства «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» про реєстрацію права власності на нерухоме майно №14316345 від 20.04.2007 року, Інформаційною довідкою № 230510609 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна.(а.с.13) Власником квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] , які згідно з Інформаційною довідкою № 219908345 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, сформованою на 11.08.2020 року, є відповідач [PERSON] .(а.с.14) 21.07.2020 комісією у складі: інженера дільниці №12 КП «Жилкомсервіс» [PERSON] , майстра дільниці №12 КП «Жилкомсервіс» [PERSON] , згідно акту №458 встановлено пошкодження даху входу в належне [PERSON] нежитлове цокольне приміщення внаслідок ремонту кварти [ADDRESS] -а відповідачем, що потребує ремонту конструкція покрівлі даху та підвісної стелі входу в цокольне приміщення.(а.с.16) Позивач в своєму позові стверджує, що саме з вини відповідача [PERSON] , як власника приміщення, під час ремонту фасаду відбулося пошкодження конструкції даху запасного входу в належне [PERSON] нежитлове приміщення, а тому він несе відповідальність за спричинені їй збитки та з нього підлягає стягненню спричинена матеріальна шкода. Допитаний в судовому засіданні 07.09.2021 свідок сторони відповідача [PERSON] пояснив, що влітку 2020 року він за дорученням [PERSON] виконував ремонтні роботи по фарбуванню фасаду будівлі, він для цих робіт клав доски на дах запасного входу кафе цього приміщення та ходив по них. Дозволу на це він не питав. Допитаний в судовому засіданні 07.09.2021 свідок сторони позивача [PERSON] пояснив, що він є чоловіком [PERSON] 18.06.2020 о 16 годині він був у приміщенні кафе по [ADDRESS] , у дворі виконувалися ремонтні роботи приміщень [PERSON] , вході яких робочі ходили до даху запасного виходу приміщень належних [PERSON] під час чого погнули дах входу, всередині цієї прибудови просіла стеля на трубу, він про це повідомив [PERSON] та попросив зустрітися з цього приводу. На наступний день [PERSON] погодився добровільно відшкодувати завдану шкоду. Допитаний в судовому засіданні 07.09.2021 свідок сторони позивача [PERSON] повідомив, що 18.06.2020 року зайшов у двір по [ADDRESS] , там були робочі та [PERSON] , який з ними сперечався стосовно пошкодження даху. Допитаний в судовому засіданні 07.09.2021 свідок сторони позивача [PERSON] повідомив, що 18.06.2020 року по [ADDRESS] перебував у приміщенні кафе, коли почув тріск, на вулиці заходилися робочі, що закидали на дах доски, бачив на стелі запасного вм`ятини, зробив фото, потім повідомив про це [PERSON] , також чув в подальшому розмови між чоловіками про відшкодування шкоди. Допитаний в судовому засіданні 25.04.2023 свідок сторони відповідача [PERSON] , який повідомив, що орендує приміщення під стоматологічний кабінет у [PERSON] , щодо даху будівлі входу до приміщень цоколю був погнутий довгий час, через падіння льоду на нього взимку, під час ремонту фасаду на нього клали доски, щоб по ним ходити, однак дах такий і був. З чоловіком позивачки давно була розмова про ремонт цього даху. однак він відмовився. Таким чином, судом на підставі сукупності досліджених письмових доказів та показань сторін, свідків встановлено, що в червні 2020 року відповідач [PERSON] найняв робочих з метою облаштування фасаду належних йому квартир, під час виконання робіт за його замовленням робочі для фарбування ставали на дах входу в цокольні приміщення, належні позивачці [PERSON] , ці відомості не оспорювалися сторонами у своїх поясненнях, та є підтвердженими. Згідно висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №20559 ННЦ «Інститут судових експертиз ім..засл.проф.М.С. Бокаріуса» на виконання ухвали Київського районного суду м.Харкова від 05.06.2023 дах та стеля запасного виходу (з боку двору будинку) в нежитлове приміщення цокольного поверху, яке належить [PERSON] та розташоване в житловому будинку [ADDRESS] , мають такі ушкодження: - \~ \~ \~ \~стеля приміщення облаштована пластиковими панелями, які мають деформації по всій площі, яка дорівнює 5,6 м2; \~ \~ \~ \~покрівля входу виконана із оцинкованого сталевого профільованого листа, має ушкодження у вигляді деформацій на всій площі, яка дорівнює (разом зі звисом) 10,26 м2. Дах запасного виходу (з боку двору будинку) в нежитлове приміщення цокольного поверху, яке належить [PERSON] та розташоване в житловому будинку [ADDRESS] не призначений, щоб по ньому ходили люди та з нього проводились ремонтні роботи фасаду будинку, оскільки такі дії можуть спричинити пошкодження даху. Запобігти пошкоджень даху, із збереженням його цілісності, можливо за умови отримання дозволу власника даху та розроблення проектної документації у відповідності до чинних нормативів. Вартість ремонтно-будівельних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди), проведення яких необхідне для усунення пошкоджень даху і стелі запасного виходу (з боку двору будинку) в нежитлове приміщення цокольного поверху, яке належить [PERSON] та розташоване в житловому будинку [ADDRESS] , на час складання цього висновку, становить 19 290,00 грн.(а.с. 93-103) Вартість проведення даної експертизи, сплачена позивачем [PERSON] становить 9,559,20 грн. Доказів на спростування спричинення шкоди позивачу з боку відповідача [PERSON] протягом розгляду справи не надано, а посилання [PERSON] на те, що ці пошкодження, зафіксовані в Акті КП «Жилкомсервіс» та висновках судової будівельно-технічної експертизи №20559 ННЦ «Інститут судових експертиз ім..засл.проф.М.С. Бокаріуса» сталися з причин падіння бурульок та льоду судом розцінюються критично. Згідно зі статтею 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Пунктами 8, 9 частини другої статті 19 ЦК України передбачено, що способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди. \~ Відповідно до статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі, а згідно зі статтею 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до частини другої статті 22 ЦК України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Вимогами ст. ст. 901-902 ЦК України передбачено, що за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Положення цієї глави можуть застосовуватися до всіх договорів про надання послуг, якщо це не суперечить суті зобов`язання. Виконавець повинен надати послугу особисто. У випадках, встановлених договором, виконавець має право покласти виконання договору про надання послуг на іншу особу, залишаючись відповідальним в повному обсязі перед замовником за порушення договору. Згідно зі статтею 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Таким чином, законодавцем встановлена презумпція вини заподіювача шкоди та саме він повинен довести, що шкоди завдано не з його вини. Статтею 12 ЦПК України визначено, що одним із принципів цивільного судочинства є змагальність сторін. Та відповідно до ч.3, 4 ст. 12 та ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу для своїх вимог; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. [PERSON] не надано доказів, які б спростовували його вину в пошкодженні майна позивача, а посилання на те, що цей дах не зазнав ушкоджень внаслідок ходіння по ньому робочих в процесі виконання ремонтних робіт на його замовлення суд розцінює, як позицію, направлену на уникнення цивільно-правової відповідальності. Суд вважає доведеним, що пошкодження у червні 2020 року даху та стелі запасного виходу (з боку двору будинку) в нежитлове приміщення цокольного поверху, яке належить [PERSON] та розташоване в житловому будинку [ADDRESS] сталося з вини [PERSON] , оскільки останній без дозволу власника розпочав будівельні роботи, використовуючи дах запасного входу у приміщення позивачки замість сходів та належного приладдя. також, не спростовані показання свідків, допитаних в судовому засіданні проте, що робочі на замовлення відповідача використовували дах запасного входу приміщення позивача як опору для ремонту приміщень відповідача і під час цього ремонту відбулися пошкодження. Відповідно до частин першої-другої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Відповідно до частин першої, третьої статті 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. За змістом частини першої статті 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Відповідно до ч. ч. 1, 5, 6, 7 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. У частинах першій-третій статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Для підтвердження розміру матеріальних збитків за клопотанням позивача проведено судову будівельно технічну експертизу, Вартість ремонтно-будівельних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди), проведення яких необхідне для усунення пошкоджень даху і стелі запасного виходу (з боку двору будинку) в нежитлове приміщення цокольного поверху, яке належить [PERSON] та розташоване в житловому будинку [ADDRESS] , на час складання цього висновку, становить 19 290,00 грн. Належних доказів на простування визначеного позивачем розміру відшкодування до суду з боку відповідача не надано. Не були заявлені і клопотання про проведення будь-яких додаткових експертиз з боку відповідача. 07.08.2023 року позивач сплатила рахунок за проведення вищевказаного дослідження грошові кошти в сумі 9559,20 грн. Статтею 133 ЦПК України визначені види судових витрат. Зокрема зазначено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи (в тому числі витрати, пов`язані із проведенням експертизи). Повно та всебічно дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, які оцінено на предмет належності, допустимості, достовірності, достатності та взаємного зв`язку, та врахувавши обставини, за яких сталося пошкодження майна позивача, суд дійшов висновку, що саме з КП [PERSON] підлягає стягненню на користь позивача завданої майнової шкоди у розмірі 19 290,00 грн. на користь [PERSON] , та судові витрати пов`язані із проведенням експертного дослідження у розмірі 9559,20 грн. \~ \~ \~ \~Згідно зі статтею 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо. \~ \~ \~ \~Однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (пункт 12 частини третьої статті 2 ЦПК України). \~ \~ \~ \~Метою впровадження цього принципу є забезпечення особі можливості ефективно захистити свої права в суді, ефективно захиститись у разі подання до неї необґрунтованого позову, а також стимулювання сторін до досудового вирішення спору. \~ \~ \~ \~У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Лавентс проти Латвії" зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір. Представником відповідача не спростовано протягом судового розгляду розмір судових витрат, а також не заявлено про їх не співмірність з розміром позовних вимог, таким чином, витрати на проведення експертизи та судовий збір підлягають стягненню з відповідача. \~ \~ \~ \~Враховуючи вищевикладене, аналізуючи надані докази та даючи їм правову оцінку, враховуючи встановлені судом і наведені вище обставини, підтвердженими доказами, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є законними, обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved