Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-08 00:00:00

Позивачі [PERSON] , [PERSON] звернулись до Ленінського районного суду м. Харкова з позовом до відповідача [PERSON] про відшкодування матеріальної та\~моральної шкоди, завданої залиттям квартири. В своїй позовній заяві посилались на те, що вони є співвласниками квартири за адресою: [ADDRESS] . Відповідач є власником квартири [ADDRESS] , яка розташована поверхом вище. 15 липня 2021 року сталося залиття квартири [ADDRESS] з причин халатного користування сантехнічними приладами в квартирі [ADDRESS] робітниками, що виконували ремонт приміщень. Розмір заподіяних позивачам матеріальних збитків за фактом затоплення квартири визначено відповідно до висновку експерта №18443 від 30 серпня 2021 року, відповідно до якого розмір матеріальної шкоди, спричиненої власникам квартири [ADDRESS] станом на серпень 2021 року складає 50530 грн. Крім того, залиттям квартири їм завдано значну моральну шкоду. Оскільки відповідач в добровільному порядку завдану шкоду не відшкодував, позивачі просили суд стягнути з відповідача на користь [PERSON] 24254 грн. 40 коп. на відшкодування матеріальних збитків, завданих залиттям квартири, 90000 грн. - на відшкодування завданої моральної шкоди, 4942 грн. 37 коп. на відшкодування витрат на проведення експертного дослідження, 940 грн. 46 коп. - витрати на сплату судового збору та 15755 грн. - на відшкодування вартості правової допомоги, а всього 136892 грн. 23 коп. Також просили стягнути з відповідача на користь [PERSON] 26275 грн. 60 коп. на відшкодування матеріальних збитків, завданих залиттям квартири, 10000 грн. - на відшкодування завданої моральної шкоди, 5354 грн. 23 коп. на відшкодування витрат на проведення експертного дослідження, 1018 грн. 84 коп. - витрати на сплату судового збору та 15755 грн. - на відшкодування вартості правової допомоги, а всього 57384 грн. 83 коп. Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Харкова від 08 листопада 2021 року відкрито провадження у справі, яку вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження (а.с.76). Розпорядженням Голови Верховного Суду\~від 14 березня 2022 року №7/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ окремих судів Донецької, Запорізької та Харківської областей. Відповідно до даного\~Розпорядження справи, які перебували в провадженні Ленінського районного суду м. Харкова та Орджонікідзевського районного суду м. Харкова, підсудні Київському районному суду м. Полтави. Справа № 642/6919/21 також передана на розгляд до Київського районного суду м. Полтави. Ухвалою судді Київського районного суду м.Полтави від 05 травня 2023 року справу прийнято до провадження судді Київського районного суду м.Полтави (а.с. 90). Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Харкова від 08 листопада 2021 року заяву представника\~позивачів\~адвоката Андросова\~Антона Олексійовича\~про забезпечення\~позову задоволено. До набрання законної сили рішенням суду заборонено відчуження квартири за адресою: [ADDRESS] , що на праві власності належить відповідачу [PERSON] (а.с. 77). Ухвалою Київського районного суду м.Полтави від 21 серпня 2023 року у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Глуховцевої Наталії Володимирівни витребувано докази, а саме копію договору купівлі-продажу, р. №3440 від 05 грудня 2012 року, на підставі якого відповідач [PERSON] купив квартиру за адресою: [ADDRESS] (а.с. 117). 20 листопада 2023 року представником позивачів до матеріалів справи залучено додаткові пояснення, у яких представник повідомив, що позивачі просять суд стягнути з відповідача на їх користь судові витрати на оплату професійної правничої допомоги у розмірі 21510 грн. (а.с.135-137). Відзиву на позов відповідач не подав. Інші заяви по суті справи та клопотання сторони суду не подавали. В судове засідання позивачі [PERSON] та [PERSON] не з`явились, уповноваживши адвоката Андросова А.О. представляти його інтереси в суді. Представник позивачів [PERSON] , який брав участь у справі в режимі відеоконференції, позовні вимоги підтримав в повному обсязі з врахуванням додаткових пояснень щодо витрат на професійну правничу допомогу, просив їх задовольнити. При цьому посилався на обставини, викладені в позовній заяві. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, будучи належним чином у встановленому ч. 11 ст. 128 ЦПК України порядку повідомленим про дату, час та місце розгляду справи. Про причини неявки не повідомив, клопотань щодо відкладення розгляду справи суду не подавав. Враховуючи наявність достатніх матеріалів про права та правовідносини сторін, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача [PERSON] , який в судове засідання не з`явився. Відповідно до ст. ст. 280, 281 ЦПК України судом постановлено ухвалу про заочний розгляд справи. Суд, заслухавши представника позивача, дослідивши докази у справі, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS] . Частки співвласників у праві спільної часткової власності на квартиру складають: [PERSON] 52/100, [PERSON] 48/100. Вказана обставина підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 05 жовтня 2021 року №278177676 (а.с.15-18). Власником квартири [ADDRESS] є відповідач [PERSON] . Вказана обставина підтверджується даними договору купівлі-продажу, посвідченого 05 грудня 2012 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Глуховцевою Н.В., а також Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 26 вересня 2021 року №275964040 (а.с.13-14, 126). Судом також встановлено факт затоплення квартири [ADDRESS] з квартири [ADDRESS] за цією ж адресою. Вказаний факт затоплення підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами, в тому числі заявою [PERSON] на адресу директора КП «Жилкомсервіс» від 15 липня 2021 року, у якій він повідомляв, що виявив затоплення своєї квартири з квартири [ADDRESS] , що внаслідок залиття йому завдано значної матеріальної шкоди. Тому просив направити комісію з дільниці №27 підприємства для обстеження та складення акту про залиття (а.с. 19). Як підтверджується актом залиття від 15 липня 2021 року, складеним комісією дільниці №27 КП «Жилкомсервіс», комісією була обстежена квартира [ADDRESS] . Під час візуального обстеження комісією виявлено, що внаслідок залиття квартири [ADDRESS] відбулося: у кухні (площею 9,9 кв.м.) залиття натяжної стелі по всій її площі, намокання електромереж та приладів верхнього світла, залиття пофарбованого верхнього штукатурного шару стін над кухонними меблями на площі 5 кв.м., намокання кухонного гарнітуру з частковим вздуттям елементів декору, намокання покриття підлоги (ламінат) по всій площі зі вздувом; у душовій кімнаті (площею 2,9 кв.м.) залиття пластику стелі, намокання електромереж та приладів верхнього світла, порушення верхнього шару акрилового піддону душу, намокання керамічної плитки стін на площі 5 кв.м. Причиною залиття\~приміщень квартири\~ [ADDRESS] \~є халатне\~користування сантехнічними\~приладами в\~кв.\~ [ADDRESS] \~робітниками,\~виконуючими ремонт\~приміщень (а.с. 20). Частиною 4 ст.319 ЦК України передбачено, що власність зобов`язує. Статтею 322 ЦК України також передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено законом або договором. Таким чином, маючи обов`язок утримувати своє майно, [PERSON] мав належним чином слідкувати за технічним станом належної йому квартири. Як підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами, залиття належної позивачам квартири відбулось через халатне користування сантехнічними приладами в кв. [ADDRESS] робітниками, виконуючими ремонт приміщень. Відповідачем вказана обставина не спростована. Внаслідок залиття було пошкоджено належну позивачам квартиру. Відповідно до ст. 1166 ЦК України завдана майнова шкода підлягає відшкодуванню винною особою в повному обсязі. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Як передбачено ч. 2 ст. 1172 ЦК України замовник відшкодовує шкоду, завдану іншій особі підрядником, якщо він діяв за завданням замовника. Тому у випадку заподіяння шкоди позивачам через халатне користування сантехнічними приладами в кв. [ADDRESS] робітниками, виконуючими ремонт приміщень, які діяли за замовленням відповідача, відповідальність за завдану шкоду також покладається на власника квартири [PERSON] . Відповідно до висновку експерта №18443 за результатами проведення будівельно-технічного дослідження по заяві [PERSON] , [PERSON] від 30 серпня 2021 року, виготовленого експертом Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса», розмір матеріальної шкоди, спричиненої власникам квартири [ADDRESS] у зв`язку з залиттям приміщень цієї квартири станом на серпень 2021 року складає 50530 грн. (а.с. 22-43). Відповідачем вказаний розмір заподіяної шкоди не спростовано, доказів того, що вказана шкода заподіяна не з його вини, до матеріалів справи не додано. Тому суд приходить до висновку, що позовна вимога про відшкодування позивачам завданої їм матеріальної шкоди підлягає до задоволення. З відповідача на користь позивачів необхідно стягнути на відшкодування завданої їм пошкодженням спільного майна шкоди відповідно до часток у праві спільної власності. На підставі викладеного з [PERSON] на користь [PERSON] необхідно стягнути 24254,40 грн. на відшкодування завданої матеріальної шкоди (48/100 від загального розміру завданої шкоди 50530,00 грн)., на користь [PERSON] - 26257,60 грн. (52/100 від загального розміру завданої шкоди 50530,00 грн.) Також судом встановлено, що пошкодженням належного позивачам майна їм також завдано значної моральної шкоди. Згідно зі ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Невиконання відповідачем обов`язку з належного утримання свого майна, що призвело до залиття належної позивачам квартири, є неправомірною бездіяльністю, яка згідно ст.1167 ЦК України тягне за собою обов`язок відшкодувати завдану шкоду. Докази того, що залиття належної позивачам квартири відбулося не з вини відповідача [PERSON] , в матеріалах справи відсутні. При визначенні розміру завданої позивачу моральної шкоди суд виходить з наступного. Уже самим фактом пошкодження належного позивачам майна їм спричинена моральна шкода. Як зазначили позивачі, на розмір завданої їм моральної (немайнової) шкоди вплинула та обставина, що залиття квартири позивачів, сталось одразу після закінчення проведеного ними в квартирі ремонту, здійсненого за результатом пожежі, яка сталась в будинку [ADDRESS] , що фактично призвело до пошкодження тільки-но відремонтованої квартири та до незручностей в зв`язку з проживанням і користуванням квартирою позивачами та їх дитиною, яка була пошкоджена залиттям, у зв`язку з чим, позивачі перенесли стресову ситуацію. Крім того позивачі зазнали душевних страждань від самого факту ушкодження майна та від небажання винної особи відшкодувати шкоду у добровільному порядку. У результаті дій відповідача був зірваний ряд життєвих планів позивачів, порушений звичайний уклад існування. У них виникла потреба у зверненні до лікаря для відновлення погіршеного самопочуття на фоні ушкодження майна та необхідності знов його відновлювати. [PERSON] внаслідок стресової ситуації та погіршення самопочуття була змушена звернутись 15 липня 2021 року за допомогою до лікаря, за наслідком чого їй було поставлено діагноз: вегетативна дисфункція по гіпертонічному типу, гіпертонічний криз, предсінкопальний стан внаслідок стресового фактору та була призначена відновлювальна терапія (а.с. 48). В подальшому, оскільки фактори стресу не зникли та самопочуття не відновлено у повній мір, [PERSON] і 3 вересня 2021 року була змушена знову звернутись за допомогою лікаря, у зв`язку з чим, їй встановлено діагноз: вегетативна дисфункція по гіпертонічному типу, період ремісії після курсу відновлювальної терапії, -стенічний синдром, як наслідок стресового фактору (а.с.49). Позивачі були змушені витрачати свій час на клопоти по збору доказів щодо розміру завданої відповідачем шкоди, звертатись до суду. Значно збільшує розмір завданої позивачам моральної шкоди той факт, що після залиття квартири позивачів відповідач протягом тривалого часу не відшкодовує завдану матеріальну шкоду, цим питанням не цікавився . Як підтверджується консультативними висновками лікаря від 15 липня 2021 року та від 13 вересня 2021 року, погіршення стану здоров`я [PERSON] , яке зумовило її звернення до лікаря, відбулося внаслідок дії стресового фактору (а.с. 48-49). В добровільному порядку відповідач завдану ним шкоду не відшкодував. Відповідно до ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Частиною 2 ст.23 ЦК України передбачено, що моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Як роз`яснено у п.9 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" №4 від 31 березня 1995 року, розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках та ін. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. На підставі викладеного суд приходить до висновку про необхідність відшкодування позивачам моральної шкоди. Визначаючи її розмір, виходячи з міркувань розумності, розсудливості та справедливості, а також беручі до уваги, що затоплення належної позивачам квартири відбулось через незначний проміжок часу після завершення позивачами ремонту, відповідач проваляє байдужість до вказаної проблеми, не вживає заходів до відшкодування завданої моральної шкоди, а також враховуючи вплив на стан здоров`я [PERSON] стресу, пережитого нею внаслідок залиття квартири, суд приходить до висновку про необхідність стягнути з відповідача [PERSON] на користь позивача [PERSON] на відшкодування завданої їй моральної шкоди 10000 грн., на користь позивача [PERSON] 5000 грн. Таким чином позов підлягає до часткового задоволення. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно ч.2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Судові витрати позивача [PERSON] на сплату судового збору становлять 1142,54 грн., витрат на професійну правничу допомогу - 10755,00 грн., на оплату послуг експерта 4942 грн. 37 коп., а всього її витрати у зв`язку з розглядом справи становлять 17066 грн. 91 коп. Витрати [PERSON] на сплату судового збору 908,00 грн., на професійну правничу допомогу - 10755,00 грн., на оплату послуг експерта 5354 грн. 23 коп., а всього його витрати у зв`язку з розглядом справи становлять 17244 грн. 23 коп. Позовні вимоги [PERSON] судом задоволено на 30%, тому з відповідача [PERSON] на користь позивача [PERSON] підлягає до стягнення 5120 грн. 07 коп. (17066 грн. 91 коп. х 30%) на відшкодування понесених судових витрат. Позовні вимоги [PERSON] судом задоволено на 86%, тому з відповідача [PERSON] на користь позивача [PERSON] підлягає до стягнення 14830 грн 04 коп. (17244 грн. 23 коп. х 86%) на відшкодування понесених судових витрат.

Outcome: partial