Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-11 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом, в якому просив визначити йому додатковий строк у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] . В обґрунтування позовних вимог зазначив, що [INFO] помер його батько [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина на 1/3 частку квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] . При зверненні до нотаріальної контори 13.11.2023 отримав роз`яснення, що ним пропущено встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку для її подання. У встановлений\~законом шестимісячний\~строк він\~не звернувся\~до нотаріальної\~контори із\~заявою про\~прийняття спадщини,\~оскільки,\~на підставі\~отриманих від\~нотаріуса усних\~роз`яснень,\~вважав,\~що таку\~заяву можна\~подати тільки\~після закінчення\~пандемії гострої\~респіраторної хвороби\~COVID-19.\~Крім того\~йому повідомили,\~що у\~зв`язку з\~введенням на\~території України\~воєнного стану\~внесені зміни\~до порядку\~прийняття спадщини,\~а саме,\~що перебіг\~строку зупиняється\~на час\~дії воєнного\~стану,\~але не\~більше ніж\~на чотири\~місяці.\~Тому,\~з урахуванням\~вказаних змін\~в законодавстві,\~він вважав,\~що міг\~звернутися до\~нотаріуса із\~заявою про\~прийняття спадщини\~протягом десяти\~місяців,\~тобто до\~21.01.2024.\~Однак,\~після цього\~у законодавстві\~знову відбулися\~зміни і\~довоєнні норми\~визначення строків\~прийняття спадщини\~у шість\~місяців повернулися. Вказує, що він бажає прийняти спадщину після смерті батька, є єдиним спадкоємцем, від спадкового майна не відмовлявся. Проте, у зв`язку зі змінами в законодавстві та незначним проміжком часу пропуску строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, він вимушений звернутися до суду з даним позовом. Позивач у\~підготовче засідання не з`явився, однак разом з позовом подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, відповідно до якої позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив задовольнити, судові витрати просив віднести на свій рахунок. Представник відповідача\~у підготовче\~засідання не з`явився, подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, відповідно до якої позовні вимоги визнав, проти задоволення позову не заперечував. Дослідивши у підготовчому засіданні матеріали справи та заяви сторін, з`ясувавши всі обставини справи та дослідивши надані докази, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що згідно зі свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] в м.Кропивницький Кіровоградської області, про що Суботцівською сільською радою Кропивницького району Кіровоградської області 22.03.2023 складено відповідний актовий запис №11. Позивач є сином померлого, що підтверджується свідоцтвом про його народження серії [NUMBER] (виданим 23.10.2023 повторно). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на 1/3 частку квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , яка на підставі свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 17.08.1995, виданого Знам`янським відділком Одеської залізниці, належала померлому на праві спільної часткової власності. Згідно з довідкою виконавчого комітету Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області №03-20/4332 від 08.11.2023, померлий [PERSON] з 20.02.1997 і до дня своєї смерті [INFO] був зареєстрований та проживав одиноко за адресою: [ADDRESS] . Заповіт від імені [PERSON] сільською радою не посвідчувався. При зверненні позивача до приватного нотаріуса листом від 13.11.2023 за №358/01-16 йому роз`яснено, що він пропустив строк подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] та його право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №75438593 від 16.01.2024, надана державним нотаріусом Другої Знам`янської державної нотаріальної контори Кіровоградської області, свідчить про те, що після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , спадкова справа не заводилася, із заявою про прийняття спадщини та про видачу свідоцтва ніхто не звертався. Спадкодавець заповіту не залишив, спадкоємцем за законом є позивач, як син померлого. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Згідно з ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Таким чином, закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, але бажає прийняти спадщину, у шестимісячний строк з часу відкриття спадщини подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тлумачення ч.3 ст.1272 ЦК України дозволяє сформулювати правило, відповідно до якого надання судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можливо у разі: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави та 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. У такому разі, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Серед вказаних позивачем причин пропуску шестимісячного строку на подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті батька суд вважає, що дійсно поважною причиною пропуску вказаного терміну є зміни в законодавстві, пов`язані з введенням на території України воєнного стану. Так, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 на території України введено воєнний стан з 24.02.2022 строком на 30 діб, який надалі неодноразово продовжувався і триває до сьогодні. З введенням воєнного стану прийнято постанову Кабінету Міністрів України «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» №164 від 28.02.2022. Відповідно до пункту 3 цієї постанови, на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупинявся. З 29.06.2022 почали діяти нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану». Так, пунктом 3 вказаної постанови було передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. В свою чергу, Верховний Суд у постанові від 25.01.2023 у справі №676/47/21 дійшов висновку, що законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини, а пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню. \~ \~ \~ \~Надалі, на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 09.05.2023 №469, пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України №164 від 28.02.2022 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» було виключено. Законодавство України не містить вичерпного переліку поважних причин пропуску строку на прийняття спадщини, а також чітко не вказує які причини є поважними. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, які пов`язані з об`єктивними факторами для спадкоємця щодо неможливості вчинення цих дій. Судом приймається до уваги, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини у зв`язку з введенням на території України воєнного стану та суперечливими положеннями закону щодо перебігу строку для прийняття спадщини, які протягом відведеного для прийняття спадщини періоду часу декілька разів кардинально змінювалися таким чином, що були непередбачуваними для спадкоємця та в кінцевому етапі мали своїм наслідком пропуску строку для подання позивачем заяви про прийняття спадщини. Суд вважає за необхідне зазначити, що всі вище наведені зміни, які стосувалися питання строку прийняття спадщини та відображені в зазначених вище нормативних документах не призвели до змін Цивільного кодексу України, зокрема у статті 1270, що, в свою чергу, має вищу юридичну силу по відношенню до постанов КМ України. У зв`язку з наявністю розбіжностей в нормативних документах, які регулюють питання строків прийняття спадщини, у позивача виникло хибне уявлення про те, що він може подати заяву про прийняття спадщини після завершення війни або в будь-який час дії воєнного стану, не обмежуючись шістьма місяцями, що слідують після смерті спадкодавця. У зв`язку з цим він пропустив визначений законом шестимісячний строк для подачі заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] . Крім того, суд також враховує ту обставину, що пропущений позивачем строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним, інші спадкоємці відсутні. Частина 1 ст.15 ЦК України\~закріплює право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Положення цієї статті базуються на нормах Конституції України, які закріплюють обов`язок держави забезпечувати захист: прав усіх суб`єктів права власності і господарювання (стаття 13), захист прав і свобод людини і громадянина судом (частина перша статті 55). При цьому ст.64 Конституції передбачає, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. Відповідно до ч.4 ст.200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому\~статтями 206,\~207 цього Кодексу. Згідно з ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. З огляду на викладене, аналізуючи зібрані в справі докази у їх сукупності, враховуючи визнання відповідачем пред`явленого позову, яке не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а також те, що причина пропуску позивачем строку для прийняття спадщини є поважною, оскільки пов`язана з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для\~спадкоємця на вчинення цих дій,\~через що\~він вчасно\~не звернувся\~до нотаріальної\~контори із\~заявою про\~прийняття спадщини, в\~інший спосіб\~захистити своє\~право не\~може,\~є спадкоємцем\~першої черги\~за законом,\~спадщина не\~визнана відумерлою,\~томусуд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. За клопотанням позивача, судові витрати необхідно віднести на його рахунок.

Outcome: approved