Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-04 00:00:00

08.11.2023 позивачка звернулася до суду із зазначеним позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк терміном три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Вимоги вмотивовані тим, що [INFO] померла [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина на у вигляді 1/2 частини квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Позивачка є єдиною спадкоємицею після смерті [PERSON] та власницею другої половини вказаної вище квартири. Після смерті матері позивачка звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак отримала відмову у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. Зазначає, що причина пропуску строку для прийняття спадщини є поважною, оскільки вона проживала у м. Запоріжжя, в зв`язку з введенням воєнного стану та активними бойовими діями на території Охтирської територіальної громади була позбавлена можливості приїхати до м. Охтирка Сумської області для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини. 10.11.2023 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області у справі відкрито провадження за правилами загального позовного провадження. 05.02.2024 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області закрито підготовче провадження по справі, призначено справу до судового розгляду з повідомленням учасників процесу. Позивачка у судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи у її відсутність, заявлені вимоги підтримала. Представник Охтирської\~міської ради\~Сумської областіу судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд справи без його участі, при вирішенні позовних вимог послався на розсуд суду. Третя особа у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена у встановленому законом порядку, подала заяву про розгляд справи у її відсутність. У зв`язку з неявкою у судове засідання учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, що відповідає положенням ст. 247 ЦПК України. Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, врахувавши позицію учасників справи, дійшов наступного висновку. Як вбачається зі свідоцтва про право власності на житло від 20.04.1993, квартира [ADDRESS] належала на праві спільної сумісної власності [PERSON] та [PERSON] (а.с.18). Згідно зі свідоцтвом про право на спадщину за законом [PERSON] успадкувала після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] , 1/2 частину зазначеної квартири (а.с. 9-12). З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] та [PERSON] доводилися позивачці батьками (а.с. 15). [INFO] померла мати позивачки [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 31.03.2023 Охтирським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Охтирському районі Сумської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (а.с. 6). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належну їй 1/2 частину квартири за адресою: [ADDRESS] . За відомостями відділу з питань державної реєстрації Охтирської міської ради, відомостями Реєстру територіальної громади міста Охтирка та архівними картками реєстрації, станом на 02.05.2023 за адресою: [ADDRESS] , зареєстрована одна особа [PERSON] , [INFO] (а.с. 8). Листом від 25.10.2023 за №714/02-14, за підписом завідувача Першої охтирської державної нотаріальної контори Богдан К.М., позивачці роз`яснено, що нею пропущено строк для звернення із заявою про прийняття спадщини (а.с. 17). З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 07.12.2023 №75038637 та інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 07.12.2023 №75038663 вбачається, що після смерті [PERSON] спадкові справи не відкривалися, свідоцтва про право на спадщину не видавалися, заповіти [PERSON] не посвідчувалися. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. За приписами ст.13 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до\~ЦПК України\~в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. За приписами\~ст. 1220 ЦК України\~спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до ст. 1218\~ЦК України\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. В ч. 1, 2\~ст. 1268 ЦК України\~передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до ст. 1270\~ЦПК України\~для прийняття спадщини встановлюється строку шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями,строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Положеннями \~ст. 1272 ЦК України\~визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ст. 1270 ЦК України\~, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснено в п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. З аналізу вказаних положень\~ЦК України вбачається, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивачка зазначає, що вона не звернулася в межах визначеного законом строку до нотаріальної контори за прийняттям спадщини після смерті матері [PERSON] у зв`язку з тим, що проживала у м. Запоріжжя, в зв`язку з введенням воєнного стану та активними бойовими діями на території Охтирської територіальної громади була позбавлена можливості приїхати до м. Охтирка Сумської області, при цьому інші спадкоємці відсутні, а вона вже є власником частини квартири. Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги те, що спір відносно спадкового майна відсутній, суд вважає причини пропуску звернення із заявою про прийняття спадщини поважними. Відповідно до ст. ст. 12, 81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Враховуючи викладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, вирішуючи позов у межах заявлених вимог, з урахуванням принципів розумності, справедливості та виваженості, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволенні позовних вимог.

Outcome: approved