Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-29 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач є донькою [PERSON] , [INFO] , про що свідчать свідоцтво про народження серії [NUMBER] , свідоцтво про укладення шлюбу серії [NUMBER] , Витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 18.07.2023. [INFO] мати позивача, [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 17 липня 2023 року Четвертим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. Як вбачається з інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади, на момент смерті [PERSON] була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , одна. За життя [PERSON] заповіла належну їй квартиру [ADDRESS] [PERSON] , про що свідчить заповіт серії ААР № 608765 від 10.03.1999 року. На час розгляду справи вищезазначений заповіт чинний, що підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 25.07.2023 року. 19 липня 2023 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Лук`янової О.Б. із заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину. 25 липня 2023 року приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Лук`янова О.Б. відмовила позивачу у видачу свідоцтва про право на спадщину після померлої [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , оскільки строк, встановлений ст. 1270 ЦК України, вичерпаний. Будь-яких доказів на підтвердження наявності інших спадкоємців, які б прийняли спадщину після смерті [PERSON] , матеріали справи не містять. Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до ст. ст. 1216, 1217 ЦК України (далі ЦК) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК). Згідно з ч. 1 ст. 1220 ЦК спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. За правилами ст. 1223 ЦК право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. За правилами ч. ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до ст. 1269 ЦК спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК). Подання заяви про прийняття спадщини є дією, що її повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину у разі, коли він не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно до ст. 1272 ЦК якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, які визначаються в кожному конкретному випадку, з огляду на обставини кожної справи. \~ \~ \~ \~При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. \~ \~ \~ \~Причини пропуску позивачем вказаного строку, на переконання суду, є поважними і внаслідок їх існування позивач дійсно мав перешкоди для вчасного подання заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Так, загальновідомим є факт того, що 24 лютого 2022 розпочалася військова агресія російської федерації проти України, у зв`язку з чим Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року "Про введення воєнного стану в Україні" в Україні введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року, який був продовжений наступними Указами Президента України і триває до цього часу. \~ \~ \~ \~Територія Харківської області та м. Харкова з 24 лютого 2022 року по теперішній час постійно перебуває під обстрілами. \~ \~ \~ \~Війна, як соціально-політичне явище, безумовно негативно вплинула на усі сфери життя громадян та не оминула жодної категорії населення, вплинула на нормальне функціонування державних органів, зокрема нотаріальних контор. Як вбачається з наданих позивачем довідок, з метою збереження свого життя він виїхав до Німеччини, де був взятий на облік. \~ \~ \~ \~Крім того, позивач має другу групу інвалідності, про що свідчить довідка до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12 ААВ № 336389, зі строком до 01.01.2023 року. \~ \~ \~ \~Як вбачається з медичної довідки від 29.12.2023 року, виданої медичною установою у м. Дуйсбург, Німеччина, позивач має наступні діагнози: підтверджена гімангіобласлатома, підозра на церебральну астроцитому, підтверджені наслідки інших нетравматичних внутрішньочерепних крововиливів, підтверджена змішана гіперліпідемія, підтверджений інший уточнений гіпотиреоз, підтверджений геміпарез і геміплегія неуточнена справа, підтверджена доброякісна есенціальна гіпертензія без ознак гіпертонічного кризу, підтверджений інсульт, не описаний як крововилив або інфаркт зліва, перебувала на лікуванні з 14 квітня 2022 року, проходила регулярне неврологічне лікування, та у зв`язку з вищезазначеними діагнозами не була придатною для транспортування з 14 квітня 2022 року по 14 травня 2023 року і не мала можливості здійснювати поїздки. \~ \~ \~ \~На переконання суду, введення воєнного стану на території України, постійний обстріл міста Харкова у період з 24 лютого 2022 і по сьогоднішній день, що є загальновідомою обставиною, виїзд позивача у безпечне місце з метою збереження свого життя та здоров`я, враховуючи її стан здоров`я, а також дату видачи свідоцтва про смерть матері, слід розцінювати як об`єктивну перешкоду, яка істотно перешкоджала позивачу здійснити передбачені законом дії щодо прийняття спадщини після смерті [PERSON] за місцем її відкриття. \~ \~ \~ \~За таких обставин, наявність встановлених судом обставин у своїй сукупності свідчить про те, що у позивача дійсно були поважні причини, пов`язані з істотними труднощами на вчинення дій щодо вчасного звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~При цьому, суд зауважує, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування. \~ \~ \~ \~У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати «свободу заповіту» як фундаментальний принцип спадкового права (постанова Верховного Суду України від 06.09.2017 у справі № 6-496цс17). Під свободою заповіту слід розуміти, в тому числі, право заповідача на визначення майбутньої юридичної долі свого майна на свій розсуд. \~ \~ \~ \~Виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд також керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права». \~ \~ \~ \~Проаналізувавши встановлені обставини справи, враховуючи свободи заповіту як фундаментального принципу спадкового права, суд дійшов висновку, що позивач з поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Відтак, викладені у відзиві на позов доводи відповідача судом до уваги не приймаються з наведених вище підстав. \~ \~ \~ \~З огляду на вищевикладене, суд вважає заявлені позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з урахуванням наведеного.

Outcome: approved