Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-01 00:00:00

До суду 16.10.2023 надійшов позов адвоката Ковжоги О.І., котрий діє в інтересах [PERSON] до ПН Полтавського МНО Георгієвської Т.В. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В котрий прохали : прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження; визначити [PERSON] , [INFO] , ідентифікаційний номер [NUMBER] , додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його дружини [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с.1-5). 18.10.2023 ухвалою судді позовну заяву адвоката Ковжоги О.І., котрий діє в інтересах [PERSON] до ПН Полтавського МНО Георгієвської Т.В. про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини - залишено без руху. Адвокат Ковжога О.І., позивач [PERSON] повинні усунути недоліки позовної заяви протягом не більше 10 днів з дня отримання, вручення, доставлення копії ухвали (а.с.20). 30.10.2023 на адресу суду надійшла заява про усунення недоліків адвоката Ковжоги О.І. В котрій зазначили, що на виконання ухвали Октябрського районного суду м.Полтави від 18.10.2023 у справі №554/9704/23, провадження №2/554/8317/2023 надають позовну заяву із зазначенням належного відповідача - Полтавську міську раду та прохають вважати недоліки усуненими та відкрити провадження. В позовній заяві прохали: прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження; визначити [PERSON] , [INFO] , ідентифікаційний номер [NUMBER] , додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його дружини [PERSON] , яка померла [INFO] . Викликати та допитати свідків : [PERSON] , зареєстрований по [ADDRESS] ; [PERSON] , зареєстрований по [ADDRESS] ; [PERSON] ; голову ЖБК «Дзержинець» [PERSON], адреса [ADDRESS] (а.с.21-21в). 01.11.2023 ухвалою судді прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №554/9704/23. Клопотання представника позивача [PERSON] , за ордером адвоката Ковжоги О.І. про виклик свідків - задоволено. Викликано при розгляді справи по суті в судове засідання свідків : [PERSON] ; [PERSON] ; [PERSON] ; голову ЖБК «Дзержинець» [PERSON] . Попереджено свідків про кримінальну відповідальність передбачену ст.ст. 384-385 КК України, за дачу завідомо неправдивих показань і відмову від давання показань. Судове засідання по суті призначено на 02.01.2024 о 09.00 годин у приміщенні Октябрського районного суду м.Полтава. Викликати у судове засідання учасників справи : позивача [PERSON] , адвоката Ковжогу О.І., відповідача Полтавську міську раду, третю особу ПН Полтавського МНО Георгієвську Т.В., свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ; голову ЖБК «Дзержинець» [PERSON] (а.с.23, 24). 05.12.2023 до суду надійшов відзив на позовну заяву відповідача Полтавської міської ради. В якому зазначили, що Полтавська міська рада вважає дані доводи, викладені у позовній заяві, необґрунтованими та заперечує щодо задоволення позову з наступних підстав. Із позовної заяви вбачається, що [INFO] померла дружина позивача - [PERSON] . Протягом шестимісячного строку позивач не подав заяву до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини, оскільки вважав, що він її прийняв бо на час відкриття спадщини проживав постійно із спадкодавцем, зі своєю дружиною. Натомість, у листі ПН Полтавського МНО Георгієвської Т.В. від 28.09.2023 №72/01-16 зазначено, що позивач не проживав разом з померлою на час відкриття спадщини і не подав заяву про прийняття спадщини в установлений законом строк, вважається таким, що не прийняв спадщину. Жодна норма чинного цивільного законодавства не наділяє особу правом на звернення до суду з позовом про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини на підставі листа нотаріуса, оскільки нотаріусом не вчинена дія передбачена ЗУ «Про нотаріат», а саме видача свідоцтва про право на спадщину за законом або прийняття постанови про відмову у прийнятті спадщини, внаслідок чого відсутні підстави для захисту права позивача, яке не є порушеним. Позивачем не додано до позовної заяви жодних доказів щодо вчинення дій намагання написати та подати заяву до нотаріуса протягом шести місяців з дня відкриття спадщини та причин пропущення строку для спадкування як спадкоємця першої черги. Враховуючи вищезазначені обставини та правові норми, той факт, що позовна заява не містять належних і допустимих доказів, що підтверджують наявність поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, врахувавши факт реєстрації зазначених осіб за різними адресами,є підстави для відмови у задоволенні позовних вимог (а.с.39-43). В судовому засіданні представник позивача [PERSON] за ордером адвокат Ковжога О.І. позовні вимоги підтримав у повному обсязі. В судове засідання позивач [PERSON] , не з`явився, будучи у встановлений ЦПК України спосіб повідомлений. В судовому засіданні представник відповідача Полтавської міської ради за дорученням Приведьон М.Є. відносно позову заперечувала у повному обсязі. Підтримала пояснення викладені у відзиві на позовну заяву. В судове засідання третя особа ПН Полтавського МНО Георгієвська Т.В. не з`явилася, будучи у встановлений ЦПК України спосіб повідомлена. Надіслала суду лист, де прохала : справу розглядати без її участі, вирішення питання у справі на розсуд суду (а.с.75). Суд, заслухавши представника позивача, представника відповідача, пояснення свідків, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до висновку про відмову у задоволенні позову повністю. Судом встановлено, що [PERSON] , померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , видане Шевченківським районним у місті Полтаві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області 10 червня 2019 року (а.с.13). Між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , було зареєстровано шлюб 26.04.2013 про що 26.04.2013 складено відповідний актовий запис №71. Прізвище після державної реєстрації шлюбу чоловіка [PERSON] , дружини [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] (а.с.12). [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , що слідує із копії паспорта на ім`я [PERSON] (а.с.7). [PERSON] була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , що слідує із копії паспорта на ім`я [PERSON] (а.с.9, 10). Таким чином, подружжя [PERSON] та [PERSON] та по день її, [PERSON] , смерті були зареєстровані за різними адресами. Згідно листа ПН Полтавської МНО Георгієвської Т.В. від 28.09.2023 №72/01-16 «Щодо заведення спадкової справи» : [PERSON] звернувся з усним зверненням щодо відкриття спадкової справи після смерті [INFO] [PERSON] . Повідомлено, що так як [PERSON] не проживав разом з померлою на час відкриття спадщини і не подав заяву про прийняття спадщини в установлений законом строк, він, [PERSON] вважається таким, що не прийняв спадщину. Нотаріус не має можливості завести спадкову справу, оскільки пропущений термін для прийняття спадщини, а також немає можливості встановити факт прийняття спадщини (а.с.14). Таким чином, [PERSON] не проживав разом з померлою на час відкриття спадщини і не подав заяву про прийняття спадщини в установлений законом строк, через що вважається таким, що не прийняв спадщину. За змістом ч.2 ст.1269 ЦК України заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Пунктом 3.3 глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 №296/5, визначено, що заяви про прийняття спадщини або відмову від її прийняття подаються спадкоємцем особисто нотаріусу у письмовій формі. За змістом ч.1 ст.67 ЗУ «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством. За змістом ст.1269 ЦК України, ст.ст.49, 50 ЗУ «Про нотаріат» єдиним належним і допустимим доказом, який наділяє правом особу на пред`явлення позову про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини є постанова нотаріуса про відмову у прийнятті спадщини внаслідок пропуску вказаного строку прийнята за наслідками розгляду письмової заяви спадкоємця. При цьому, матеріали справи містять лише лист нотаріуса від 28.09.2023 №72/01-16на усне звернення [PERSON] щодо відкриття спадкової справи після смерті [INFO] [PERSON] , котрий є неналежним доказом. Таким чином, до цього часу позивач не звернувся до нотаріуса з відповідною належною письмовою заявою про прийняття спадщини і пропущений строк продовжує тривати у часі і на сьогодні. Згідно правової позиції зазначеної Верховним Судом у постанові від 06.10.2021 у справі № 702/61/20, провадження № 61-16777: зверненню до суду з відповідним позовом в обов`язковому порядку має передувати вирішення питання про видачу нотаріусом чи особою, уповноваженою вчиняти нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину та, відповідно, отримання відмови. Лист-відповідь державного нотаріуса на усне звернення щодо роз`яснення порядку отримання свідоцтва про право на спадщину не свідчить про відмову позивачу видачі такого свідоцтва. Таким чином, [PERSON] не надає належні та достовірні докази, що підтверджують факт попереднього звернення до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, через що суд відмовляє у задоволенні позову, адже недоведеним є порушення його інтересів. Відповідно до абзаців 29 та 30 пункту 2 листа Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753-0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», необґрунтованою є практика місцевих судів щодо визнання поважності причин пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини фактичним користуванням і володінням майном спадкодавця або ж проживанням із спадкодавцем на час відкриття спадщини. В останньому випадку зазначені обставини є підставою для звернення з позовом або заявою (в залежності від наявності або відсутності спору щодо спадкового майна) про встановлення факту постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до положень статті 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідност. 1268 Цивільного кодексу України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до положень ст.ст.1269-1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно пункту 2 листа Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 №24-753-0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» відповідно до ст.1272ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Статтею 1272 ЦК України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини . Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 року № 6-1320цс17. Згідно пункту 24 постанови пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно з правовою позицією викладеною у Постанові Верховного Суду України від 06.02.2013 у справі 6-167цс 12 прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийняття спадщини. У постановах від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), від 28.03.2022 у справі № 750/2158/21 (провадження № 61-753св22) Верховний Суд зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Постановою Касаційного цивільного суду Верховного суду від 25.04.2019 у справі №761/794/15-ц (провадження №61-13789св18) було зроблено висновок, що позивачем не доведено поважність причин пропуску строк для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки наведені обставини не є об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для вчинення цих дій. Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Таким чином, позивачем [PERSON] не надано належних та допустимих доказів щодо вчинення дій, намагання написати та подати заяву до нотаріуса протягом шести місяців з дня відкриття спадщини, та причин поважності пропущення строку для спадкування як спадкоємця першої черги. На підставі викладеного суд приходить до висновку, про відмову у задоволені позову про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Оскільки [PERSON] не проживав разом з померлою на час відкриття спадщини, не подав до нотаріуса заяву про прийняття спадщини в установлений законом строк, не надав належних та допустимих доказів поважності пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та врахувавши факт реєстрації осіб за різними адресами. Судові витрати, сплачені позивачем [PERSON] складають 1 073 грн. 60 коп. (а.с.6). Відповідно п.2 ч.2 ст.141 ЦПК України, інші судові витрат, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові - на позивача.

Outcome: dismissed