Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-07 00:00:00

26.08.2022 року до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява [PERSON] до приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Щигарцева Ігоря В`ячеславовича, Державного підприємства «СЕТАМ», [PERSON] , третя особа: державний нотаріус Другої дніпровської державної нотаріальної контори Циганко Євгенія Леонідівна, про визнання недійсними електронних торгів, скасування свідоцтва про придбання нерухомого майна та витребування майна з чужого незаконного володіння. Позов обґрунтовано тим, що в межах виконавчого провадження № [NUMBER], відкритого приватним виконавцем Щигарцевим І.В. реалізовано належну позивачу квартиру, розташовану за адресою: [ADDRESS] . Квартира вибула з володіння всупереч його волі шляхом продажу на електронному аукціоні, який проведено з істотними порушеннями вимог чинного законодавства, а саме: виставлено квартиру на повторний аукціон за ціною, що становить 80 відсотків, а не 85 як встановлено п. 1 Розділу ІХ Порядку реалізації арештованого майна. На даний час квартира належить [PERSON] . На підставі викладеного просить визнати недійсними електронні торги - аукціон (реєстраційний номер лоту 499499) з реалізації нерухомого майна - двокімнатної квартири загальною площею 45,1 кв.м., розташованої за адресою: [ADDRESS] , що відбулися 02.12.2021 року, скасувати свідоцтво від 18.02.2022 року № 2-138, видане державним нотаріусом Другої дніпровської державної нотаріальної контори Циганко Є.Л., витребувати з чужого незаконного володіння [PERSON] на користь позивача вищевказане нерухоме майно. Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 27.09.2022 року, після усунення недоліків, позов прийнято до розгляду та відкрито провадження по цивільній справі в порядку загального позовного провадження. 22.11.2022 року від приватного виконавця Щигарцева І.В. надійшов відзив на позов, у якому заперечував проти позовних вимог. Заперечення обґрунтовано тим, що електронний аукціон відбувся відповідно до вимог законодавства, оскільки внесення змін щодо збільшення початкової ціни на другому електронному аукціоні з 80 відсотків до 85 відсотків від ціни, визначеної відповідно до Закону України «Про виконавче провадження» на дату передачі майна на реалізацію не набрали законної сили, позивач пропустив тримісячний строк на оскарження електронного аукціону, тому просив відмовити в задоволенні позову. Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 16.01.2023 року за клопотанням позивача залучено до участі у справі в якості третьої особи АТ «Райффайзен Банк». 23.02.2023 року від представника АТ «Райффайзен Банк» надійшов відзив на позов, у якому заперечував проти позовних вимог. Заперечення обґрунтовано тим, що реалізація майна позивача на електронному аукціоні відбулася без порушень вимог законодавства, а позивач пропустив тримісячний строк на оскарження електронного аукціону. Також зазначив, що обраний спосіб захисту є неналежним. На підставі викладеного просить у задоволенні позову відмовити. Ухвалою суду, постановленою 05.04.2023 року без виходу суду до нарадчої кімнати, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Від представника ДП «СЕТАМ» Павлюк Н.М. надійшли заперечення на позов. У запереченнях зазначено, що електронний аукціон відбувся відповідно до вимог чинного на дату його проведення законодавства, оскільки внесення змін щодо збільшення початкової ціни на другому електронному аукціоні з 80 відсотків до 85 відсотків від ціни, визначеної відповідно до Закону України «Про виконавче провадження» не набрали законної сили, а реалізація відбувалася за Порядком в редакції, чинній на дату внесення лоту до електронної торгової системи. Під час торгів ставками учасників ціна лоту була піднята до 306777,77 грн., що перевищує стартову ціну до уцінки. Пакож позивачем порушено тримісячний строк оскарження результатів електронного аукціону. На підставі викладеного просить відмовити в задоволенні позову. У судове засідання учасники справи не з`явилися. Від представника позивача [PERSON] - адвоката Галкіна М.Г. надійшла заява, у якій просив розгляд справи провести без його участі та без участі позивача, позов підтримав. Відповідач - приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області Щигарцев І.В. про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином. причини неявки суд не повідомив, у відзиві просив у задоволенні позову відмовити. Представник відповідача ДП «СЕТАМ» Павлюк Н.М. у запереченнях просила розгляд справи проводити без представника, у задоволенні позову відмовити. Відповідач [PERSON] не з`явився у судове засідання повторно, про час дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Від третьої особи - державного нотаріуса Другої дніпровської державної нотаріальної контори Циганко Є.Л. надійшла заява, у якій просила проводити розгляд справи за її відсутності. Враховуючи розумність строків розгляду справи, наявність в матеріалах справи достатніх доказів для ухвалення рішення, суд доходить висновку про можливість розгляду справи за відсутності осіб, які не з`явилися, не повідомивши про причини неявки. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, доходить висновку, що у задоволенні позову слід відмовити з наступних підстав. У ході судового розгляду встановлено, що 22.05.2008 року за [PERSON] зареєстровано право власності на квартиру, розташовану за адресою: [ADDRESS] , на підставі договору купівлі-продажу від 22.05.2008 року, посвідченого приватним нотаріусом ДМНО Хомич О.М. за реєстровим № 1603. На підставі договору іпотеки від 22.05.2008 року, посвідченого приватним нотаріусом ДМНО Хомич О.М. за реєстровим № 1606, внесено відомості про іпотеку щодо вищевказаної квартири. іпотекодержатель ВАТ «Райффайзен Банк Аваль» (а.с.36-39). Як вбачається з договору іпотеки від 22.05.2008 року (а.с.62-64), укладеного між ВАТ «Райффайзен Банк Аваль» та [PERSON] , договір забезпечує вимоги іпотекодержателя, що виникають за кредитним договором № 014/148714/3172/74 від 22.05.2008 року. Предметом іпотеки є квартира за адресою: [ADDRESS] . 19.12.2011 року Ленінським районним судом видано виконавчий лист по справі за позовом ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором, яким стягнуто з [PERSON] на ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» заборгованість за кредитним договором № 014/148714/3172/74 від 22.05.2008 року в розмірі 378 030,39 грн.. а також судові витрати (а.с.60). 29.01.2020 року приватним виконавцем виконавчого округу Дніпропетровської області Щигарцевим І.В. відкрито виконавче провадження № [NUMBER] за вищевказаним виконавчим листом (а.с.67). 17.02.2020 року приватним виконавцем винесено постанову про опис та арешт майна боржника, якою описано та накладено арешт на квартиру, що розташована за адресою: [ADDRESS] . За постановою приватного виконавця від 16.09.2021 року про залучення суб`єкта оціночної діяльності для участі у виконавчому провадженні № [NUMBER] проведено оцінку нерухомого майна - квартири за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до висновку до звіту про оцінку майна ринкова вартість вказаної квартири становить 290 000 грн. (а.с.76). 29.09.2021 року [PERSON] та АТ «Райффайзен Банк Аваль» направлено повідомлення про результати визначення вартості майна (а.с.77). 29.09.2021 року приватним виконавцем направлено ДП «СЕТАМ» заявку на реалізацію в СЕТАМ житлової нерухомості - квартири за адресою: [ADDRESS] (а.с.78-79). 26.10.2021 року [PERSON] ознайомився з матеріалами виконавчого провадження № [NUMBER] (а.с.81). Відповідно до протоколу № 558220 проведення електронних торгів квартиру виставлено на торги за стартовою ціною 290 000 грн., однак, торги 29.10.2021 року не відбулися, оскільки від жодного учасника не надійшла цінова пропозиція (а.с.82). 01.11.2021 року приватним виконавцем отримано заяву АТ «Райффайзен Банк» про відмову від прийняття на баланс майна (квартири за адресою: [ADDRESS] ) після торгів (а.с.83). Листом ДП «СЕТАМ» від 08.11.2021 року приватного виконавця, стягувача та боржника - [PERSON] повідомлено про проведення електронних торгів 02.12.2021 року з початковою ціною продажу квартири за адресою: [ADDRESS] , - 232 000 грн. (а.с.84). Відповідно до протоколу № 567474 проведення електронних торгів 02.12.2021 року відбулися електронні торги з продажу вищевказаної квартири, майно продано за 306 777,77 грн. [PERSON] (а.с. 85-87), дата оплати суми до 10.02.2022 року. 14.02.2022 року приватним виконавцем складено акт про реалізацію предмета іпотеки (а.с.89), відповідно до якого переможцем торгів сплачено кошти у строк, зазначений у протоколі. 18.02.2022 року державним нотаріусом Другої дніпровської державної нотаріальної контори Циганко Є.Л. видано [PERSON] свідоцтво про право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] (а.с.9). 18.02.2022 року право власності на вказане нерухоме майно зареєстровано за [PERSON] (а.с.10). Норми статей 650, 655, ч. 4 ст. 656 ЦК України відносять процедуру публічних торгів до договорів купівлі-продажу. Таким чином, враховуючи правову природу реалізації майна шляхом проведення електронних торгів, відповідно до якої до покупця - учасника електронних торгів, переходить право власності боржника на майно, на яке звернено стягнення, а також, що за результатами проведення електронних торгів складається акт про проведені електронні торги, який є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, відчуження майна на електронних торгах є правочином. Згідно з ч. 1 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Частинами 1-3, 5-6 ст.203 ЦК України встановлені такі загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину: зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним; правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей. Зі змісту ч. 1 ст. 215 ЦК України слідує, що підставами недійсності електронних торгів є недодержання вимог закону саме в момент їх проведення, тобто порушення процедури правил проведення торгів, які встановлені Порядком реалізації арештованого майна, який затверджено Наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016 року (далі - Порядок). Відповідно до правової позиції, викладеної у Постанові Верховного Суду від 24.10.2012 року у справі № 6-116цс12, при вирішенні позову про визнання прилюдних торгів недійсними суду необхідно встановити такі факти: чи мало місце порушення вимог Тимчасового положення та інших норм при проведенні прилюдних торгів; чи вплинули ці порушення на результати торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати торгів. Отже, підставою недійсності торгів є не лише порушення процедури їх проведення, а й вплив таких порушень на результати торгів, а також порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати торгів. Звертаючись з даним позовом, [PERSON] посилався на порушення організатором процедури проведення електронних торгів, а саме не погодився зі стартовою ціною квартири на повторних торгах, яка склала 80 відсотків від оціненої вартості, а не 85 відсотків, як встановлено законодавством. Відповідно до ч. 7 ст. 51 Закону України «Про виконавче провадження» примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку». Згідно з ч. 1 ст. 41 Закону України «Про іпотеку» реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на електронних аукціонах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог цього Закону. Відповідно до ч. 2 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» порядок проведення електронних аукціонів визначається Міністерством юстиції України. Отже, порядок проведення електронних аукціонів визначено Порядком реалізації арештованого майна, який затверджено Наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016 року. Відповідно до п. 2 Розділу ІХ Порядку реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України «Про іпотеку». Зменшення ціни предмета іпотеки на електронному аукціоні проводиться відповідно до вимог статті 49 Закону України «Про іпотеку». Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо усунення розбіжностей та осучаснення реалізації майна в іпотеці та виконавчому провадженні» від 16.07.2021 року частину 2 ст. 49 Закону України «Про іпотеку» викладено у такій редакції щодо ціни продажу предмета іпотеки: «Початкова ціна продажу предмета іпотеки на другому електронному аукціоні становить 85 відсотків початкової вартості предмета іпотеки на першому електронному аукціоні». Цей закон набув чинності 06.09.2021 року. Цим же законом частину 5 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» викладено у такій редакції: «Не реалізоване на електронному аукціоні нерухоме майно виставляється на повторний електронний аукціон за ціною, що становить 85 відсотків, а рухоме майно - 75 відсотків його вартості, визначеної в порядку, встановленому статтею 57 цього Закону. Посилання відповідачів: приватного виконавця Щигарцева І.В. та представника ДП «СЕТАМ», а також представника третьої особи АТ «Раййфайзен Банк» щодо того, що на дату передачі квартири на реалізацію, внесення лоту до електронної торгової системи та на дату проведення повторного аукціону не заслуговують на увагу з огляду на таке. Як Закон України «Про виконавче провадження», так і Порядок реалізації арештованого майна до внесення відповідних змін, передбачали, що не реалізоване на електронному аукціоні нерухоме майно виставляється на повторний електронний аукціон за ціною, що становить 85 відсотків. І тільки Закону України «Про іпотеку», до внесення змін, передбачав особливості стосовно продажу іпотечного майна про те, що початкова ціна продажу предмета іпотеки на другому електронному аукціоні становить 80 відсотків початкової вартості предмета іпотеки на першому електронному аукціоні. Прикінцеві положення Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо усунення розбіжностей та осучаснення реалізації майна в іпотеці та виконавчому провадженні» від 16.07.2021 року передбачають набрання чинності через три місяці з дня набрання чинності цим Законом тільки абзацом п`ятого підпункту 2 пункту 2 розділу I цього Закону, тобто внесення змін до ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження». Отже, зміни до ч. 2 ст. 49 Закону України «Про іпотеку» щодо збільшення ціни не реалізованого на першому аукціоні нерухомого майна з 80 відсотків до 85 відсотків від ціни, визначеної відповідно до Закону України «Про виконавче провадження», почали діяти 06.09.2021 року. Таким чином, станом на дату подачі заявки на реалізацію в СЕТАМ - житлової нерухомості 29.09.2021 року, на дату повідомлення учасників виконавчого провадження про проведення торгів листом від 01.10.2021 року, а також на дату проведення перших та повторних торгів: 29.10.2021 року та 02.12.2021 року зміни до ч. 2 ст. 49 Закону України «Про іпотеку» набрали чинності. Отже, ураховуючи, що згідно з Порядком, реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених п. 2 Розділу ІХ Порядку та Законом України «Про іпотеку», від дня набрання чинності зазначеним вище законом (06.09.2021 року) ціна іпотечного майна на другому аукціоні мала становити 85 відсотків. Як вбачається з матеріалів справи, стартова ціна лота на другому аукціоні склала 232 000 грн., що становить 80% від початкової вартості предмета іпотеки на першому електронному аукціоні (290 000 грн.), а не 85%, що мало б становити 246 500 грн. Поряд із цим, встановивши обставини справи, суд дійшов висновку, що зазначене не вплинуло на результати електронних торгів і не призвело до порушення законних прав та інтересів позивача. Як вбачається з матеріалів справи, на першому аукціоні стартова ціна лоту становила 290 000 грн., однак жодна особа не виявила бажання прийняти участь в електронних торгах, у зв`язку із чим відбулась уцінка та були призначені другі торги. Другі торги розпочались зі стартової ціни 290 000 грн. і вартість лоту протягом проведення торгів дійшла до 306 777,77 грн., та квартира була продана за вказану суму, що становить 105,8 відсотків, від початкової вартості предмета іпотеки на першому електронному аукціоні. Ураховуючи, що фактична ціна продажу квартири перевищила 85 відсотків від початкової вартості предмета іпотеки на першому електронному аукціоні та досягла 105,8 відсотки від початкової вартості лоту на перших торгах, суд не вбачає належних підстав вважати, що виставлення квартири на другі торги з уцінкою 80 відсотків, а не 85 відсотків, вплинуло на результат торгів в частині ціни продажу чи кількості учасників аукціону, тому порушення прав позивача не доведено. Оскільки позивачем не доведено порушення його прав та інтересів, суд доходить висновку про необґрунтованість позовних вимог щодо визнання недійсними електронних торгів та відсутність правових підстав для задоволення позову в цій частині. Враховуючи, що позовні вимоги про скасування свідоцтва про придбання нерухомого майна та витребування майна з чужого незаконного володіння є похідними від вимоги про визнання недійсними електронних торгів, у задоволенні якої відмовлено, суд доходить висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову [PERSON] в повному обсязі. Ураховуючи, що суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову по суті спору, суд не надає оцінки посиланням відповідачів ДП «СЕТАМ» та приватного виконавця Щигарцева І.В., третьої особи АТ «Райффайзен Банк» на сплив строку позовної даності згідно вимог ст. 258 ЦК України та ст. 48 Закону України «Про іпотеку», та не встановлює фактичних обставин дотримання чи недотримання строку позовної даності при зверненні до суду, оскільки відмова у позові по суті заявлених позовних вимог, виключає можливість застосування наслідків спливу строку позовної даності. Відповідно до ст.141 ЦПК України судові витрати позивача покладаються на нього. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed