Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-05 00:00:00

13.11.2023 до Петриківського районного суду Дніпропетровської області звернувся представник позивача [PERSON] за довіреністю [PERSON] з позовом до [PERSON] , третя особа: Приватний нотаріус Дніпровського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Лимар Єгор Володимирович, про надання додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що [INFO] померла її мати - [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина на житловий будинок. На випадок своєї смерті мати заповіту не залишала. При зверненні до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини, постановою від 27 жовтня 2023 нотаріусом будо відмовлено у видачі Свідоцтва про право на спадщину, мотивуючи тим, що заявницею пропущений 6-ти місячний строк для подання такої заяви. Позивачка, посилаючись на те, що строк для подання заяви про прийняття спадщини пропущений нею у зв`язку з її хворобою та відрядженням, просить суд визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою судді від 24 листопада 2023 року відкрито провадження по справі та справа призначена до розгляду в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 26 грудня 2023 року підготовче провадження закрито та справа призначена до судового розгляду по суті. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд справи без її участі. Представник позивача адвокат Петренко І.Ф. надала до суду заяву про розгляд справи без її участі. Позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явився. Про місце, дату та час розгляду справи був повідомлений належним чином. Відзив та будь-які інші клопотання на адресу суду не надано. Згідно ч. 2 ст. 191 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. За згодою позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Представник третьої особи Приватний нотаріус Єгор Лимар надав до суду заяву про розгляд справи без участі. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень\~ЦПК України\~розгляд справи здійснюється судом за відсутністю учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до наступного висновку. Як передбачено ст.ст. 15,16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. За загальним правилом (частина 1статті 13 ЦПК України), суд розглядає справу в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін, кожна з яких, відповідно до частини 1статті 81 ЦПК України повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Петриківського районного управління юстиції у Дніпропетровській області 01.07.2013. (а.с. 6) Родинні відносини позивачки з померлою підтверджуються, зокрема, копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , згідно якого в графі мати вказано « [PERSON] ». (а.с. 5) Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно, яким є житловий будинок, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] , який належав померлій на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 25 січня 1994 державним нотаріусом Петриківської державної нотаріальної контори Шиманською Л.В. (а.с.10) Позивачка є рідною дочкою та відповідно спадкоємицею за законом 1-ої черги, іншим спадкоємцем є брат померлої [PERSON] , який з заявою до нотаріальної контори не звертався, але вважається таким, що прийняв спадщину, оскільки на час смерті [PERSON] був зареєстрований з нею за місцем її проживання. Позивачка звернулася до Приватного нотаріуса Дніпровського районного нотаріального округу Дніпропетровської області, із заявою про прийняття спадщини. Однак, листом від 27 жовтня 2023 нотаріус відмовив у видачі Свідоцтва про право на спадщину, мотивуючи тим, що заявницею пропущений 6-ти місячний строк для подання такої заяви. (а.с. 8)/ Відповідно до листа Приватний нотаріус Дніпровського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Лимар Є.В., на майно [PERSON] , померлого(ї) 29 червня 2013 року 27 жовтня 2023 року [PERSON] , яка зареєстрована та проживає за адресою: [ADDRESS] , подана заява про прийняття спадщини за законом після встановленого законодавством строку для прийняття спадщини та заведена спадкова справа № 141/2023. Крім заяви [PERSON] до спадкової справи інші заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини не надходили. 27 жовтня 2023 року [PERSON] надано лист про рекомендацію звернутися до суду для продовження встановленого законодавством строку для прийняття спадщини. Вирішуючи обґрунтованість доводів позивача щодо поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, наведених нею на підтвердження позовних вимог, судом враховується наступне. Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття (ст. 1270 ЦК України). Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви які про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). Спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого З 29.06.2022 діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану». Так, п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Разом з тим, 25.01.2023 Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив такий висновок. Так, основним актом цивільного законодавства України є Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно до Конституції України та цього Кодексу (далі - закон). Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс, він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до Цивільного кодексу України (ч. 2 ст. 4 ЦК України). Виходячи з виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, в статті 4 ЦК України встановлено повний перелік нормативно-правових актів, якими можуть регулюватися цивільні відносини. Крім Конституції України, ЦК України та інших законів України, цивільні відносини можуть регулюватися, за загальним правилом, лише такими підзаконними актами, як: акти Президента України, видані у випадках, установлених виключно Конституцією України; постанови Кабінету Міністрів України, що не суперечать положенням ЦК України та інших законів України. Якщо постанова Кабінету Міністрів України суперечить положенням ЦК України, або іншому закону, мають застосовуватися відповідні положення ЦК або іншого закону. Інші органи державної влади України та органи влади Автономної Республіки Крим можуть видавати нормативні акти, що регулюють цивільні відносини, лише у випадках і в межах, установлених Конституцією України та законом. Таким чином можливість видання актів цивільного законодавства на підзаконному рівні для зазначених органів суттєвим чином обмежена. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При цьому обов`язок доведення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини покладається на спадкоємця. Відповідно до частин першої та третьої статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до частин першої та другої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно до частини першої статті 81ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. На підтвердження поважності пропуску строку для прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] подала медичну довідку КНП «Дніпровський ЦПМСД № 11» Амбулаторія № 2 ДМР, з якої вбачається, що вона з 18.12.2013 по 04.01.2014 знаходилася на амбулаторному лікуванні. (а.с. 17) Окрім цього, [PERSON] тривалий час перебувала у відрядженні за межами Дніпропетровської області, що також вплинуло на можливість її звернення до нотаріуса та підтверджується довідкою Приватного підприємства «ІНС» від 01.11.2022 (а.с. 18) Вказані обставини свідчать про наявність підстав для задоволення позову, адже пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця, що потягло за собою пропуск строку для прийняття спадщини. Аналогічний висновок викладено і в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду по справі N 315/714/19 від 23 листопада 2020 року. Таким чином,\~враховуючи,\~що\~після\~смерті [PERSON] \~спадкоємцем\~за\~законом є\~донька\~ [PERSON] ,\~інші\~спадкоємці\~з заявами\~про\~прийняття\~спадщини в\~нотаріальну\~контору\~не звертались,\~позивач\~пропустила\~строк для\~прийняття\~спадщини\~у зв`язку\~з\~хворобою та\~відрядженням,\~\~суд\~вважає поважною\~причиною\~його\~пропуску,\~а\~тому\~суд приходить\~до\~висновку,\~що позов підлягає задоволенню.\~ Позивачем сплачено судовий збір в розмірі 1073 грн. 60 коп., яка на їх відшкодуванні з відповідача не наполягає, тому суд вказані витрати з відповідача не стягує.

Outcome: approved