Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-29 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача та відповідача У липні 2023 року [PERSON] (далі - позивач) в особі представника [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] (далі - відповідач) про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що він є власником квартири [ADDRESS] та проживає за цією адресою разом із родиною. 03.01.2023 в другій половині дня сталося залиття його квартири водою з квартири [ADDRESS] , власником якої є [PERSON] 03.01.2023 комісією у складі працівників ОСББ «Урлівська-36» було складено акт про наслідки затоплення житлової квартири [ADDRESS] . Згідно Акту про наслідки затоплення житлової квартири [ADDRESS] комісія, виходячи з поверхневого огляду житлової квартири [ADDRESS] (11 поверх), та вищерозміщеної квартири [ADDRESS] (13 поверх), прийшла до висновку, що причиною залиття квартири на 11 поверсі, є розрив шланга підключення гарячої води до раковини в туалеті квартири [ADDRESS] . Згідно Акту, в результаті комісійного обстеження квартири [ADDRESS] комісія виявила місця затікання води з вищерозміщеної квартири [ADDRESS] : спальна кімната - затоплення стін та полу (мокрі стіни - шпалери 16,5 м2), поли 16 м2 - лінолеум; кухня - затоплення стін та полу (мокрі стіни - шпалери 18,1 м2), поли 9 м2 - лінолеум; коридорчик між кухнею та туалетом - затоплення стін та полу (мокрі стіни - шпалери 24,1 м2), поли 7,1 м2 - лінолеум; туалет - затоплення стін (мокрі стіни - шпалери 21,0 м2); коридор вхідний - затоплення стін та полу (мокрі стіни - шпалери 17,4 м2), поли 3,2 м2- лінолеум. Для встановлення вартості відновлювального ремонту квартири позивач уклав договір № 062 від 15.05.2023 з Товариством з обмеженою відповідальністю «Центр незалежної експертної оцінки» для складання висновку про вартість проведення відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] . Відповідно до висновку оцінювача ТОВ «Центр незалежної експертної оцінки» від 25.05.2023 вартість відновлювального ремонту вказаної квартири становить 156 000,00 грн. Відповідно до Акта наданих послуг № 047 від 30.05.2023 оплата за послуги з оцінки вартості відновлювального ремонту становить 14 000,00 грн. Також вказує на те, що неправомірними діями відповідача йому завдано моральну шкоду, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Внаслідок затоплення квартири він разом з дружиною та малолітніми дітьми були змушені тривалий час шукати житло в оренду, оскільки квартира не була придатною для проживання. З урахуванням зазначеного, позивач просить суд стягнути з [PERSON] на його користь заподіяну внаслідок залиття матеріальну шкоду в розмірі 170 000,00 грн та 100 000,00 грн на відшкодування завданої моральної шкоди. Відповідач у строк встановлений судом відзив на позов не подала. Рух справи, процесуальні дії суду та заяви (клопотання) учасників справи Ухвалою суду від 04.08.2023 відкрито провадження у справі та призначено справу в порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін на 05.10.2023. Ухвалою суду від 05.10.2023, що занесена до протоколу судового засідання розгляд справи було відкладено на 02.11.2023, у зв`язку з неявкою відповідача. 02.11.2023 розгляд справи не відбувся у зв`язку із перебуванням головуючого на лікарняному. Розгляд справи призначено на 30.11.2023. Ухвалою суду від 30.11.2023, що занесена до протоколу судового засідання розгляд справи було відкладено на 13.12.2023, у зв`язку з неявкою відповідача. 13.12.2023 суд за клопотанням представника позивача ухвалою витребував докази, у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено на 30.01.2024. 30.01.2024 сторони в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду повідомлені належним чином. Причини неявки до суду не повідомили. Представник позивача у судове засідання не з`явився, подав заяву в якій просив розглядати справу за його відсутності, вимоги позову підтримав та просив позов задовольнити. Враховуючи відсутність підстав для відкладення судового засідання, визначених ч. 2 ст. 223 ЦПК України, суд зважаючи на положення ч. 1 ст. 223 ЦПК України та на строки розгляду справи встановлені ст. 275 ЦПК України, вважає за можливе здійснити розгляд справи без участі сторін та представника позивача, за наявними матеріалами справи. Фактичні обставини, встановлені судом, зміст спірних правовідносин, норми права та мотиви їх застосування Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, та Реєстру прав власності майно на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 27.07.2023, [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] (а. с. 5-6). Зі змісту відповіді Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 28.12.2023 № 062/14-16938 (И-20023) квартира [ADDRESS] зареєстрована на праві власності за [PERSON] (а. с. 96-97). 03.01.2024 комісією ОСББ «Урлівська-36» у складі: інженера по обслуговуванню будинку [PERSON] , сантехніка [PERSON] , у присутності власника [PERSON] складено Акт про наслідки затоплення житлової квартири, за адресою: [ADDRESS] . На день огляду квартири [ADDRESS] комісія виявила місця затікання води з вищерозміщеної квартири [ADDRESS] . Комісія, виходячи з поверхневого огляду житлової квартири [ADDRESS] (11 поверх), та вищерозміщеної квартири [ADDRESS] (13 поверх), прийшла до висновку, що причиною залиття квартири на 11 поверсі, є розрив шлангу підключення гарячої води до раковини в туалеті квартири [ADDRESS] . Згідно Акту в результаті комісійного обстеження квартири [ADDRESS] комісія виявила місця затікання води з вищерозміщеної квартири [ADDRESS] : спальна кімната - затоплення стін та полу (мокрі стіни - шпалери 16,5 м2), поли 16 м2 - лінолеум; кухня - затоплення стін та полу (мокрі стіни - шпалери 18,1 м2), поли 9 м2 - лінолеум; коридорчик між кухнею та туалетом - затоплення стін та полу (мокрі стіни - шпалери 24,1 м2), поли 7,1 м2 - лінолеум; туалет - затоплення стін (мокрі стіни - шпалери 21,0 м2); коридор вхідний - затоплення стін та полу (мокрі стіни - шпалери 17,4 м2), поли 3,2 м2- лінолеум. (а. с. 82). Відповідно до висновку оцінювача Товариства з обмеженою відповідальністю «Центр незалежної експертної оцінки» від 25.05.2023 вартість проведення відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] становить 156 000,00 грн. з урахуванням ПДВ ( а. с. 11-52). Згідно з актом надання послуг № 047 від 30.05.2023, підписаного ТОВ «Центр незалежної експертної оцінки» та [PERSON] , послуги з оцінки вартості відновлювального ремонту склали 14000,00 грн (а. с. 8). Вивчивши письмові докази, що маються у справі, суд вважає за необхідне задовольнити позов частково з огляду на таке. Статтею 322 ЦК України передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. За правилами частин першої, другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Аналіз положень статті 1166 ЦК України дозволяє дійти висновку про те, що загальною підставою деліктної відповідальності є протиправне, винне діяння заподіювача шкоди (цивільне правопорушення), яке містить такі складові: протиправна поведінка особи, настання шкоди, причинний зв`язок між ними та вина заподіювача шкоди. Тобто цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Верховний Суд України у постанові від 19.08.2014 у справі № 3-51гс14 вказав, що аналіз норм ЦК України щодо відшкодування шкоди з урахуванням визначених процесуальним законодавством принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства дає підстави для висновку, що законодавством не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача у заподіянні шкоди, діє презумпція вини, тобто відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди. Якщо під час розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Наведений висновок було підтверджено Верховним Судом, зокрема у постановах від 21 квітня 2021 року у справі № 648/2035/17, від 15 липня 2021 року у справі № 520/4080/16, від 27 жовтня 2021 року у справі № 461/484/18, від 09 лютого 2022 року у справі № 161/7881/20. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Частиною третьою статті 12 та частиною першою статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1)письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3)показаннями свідків. Положеннями статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Позивач довів належними та допустимими доказами факт залиття його квартири внаслідок неправомірних дій відповідача, розмір завданих збитків, тоді як відповідач не спростувала своєї вини у залитті квартири позивача. Так, факт залиття квартири [ADDRESS] підтверджується Актом про наслідки затоплення квартири від 03.01.2023. Акт від 03.01.2023 підписаний членами комісії та затверджений головою правління ОСББ «Урлівська-36», містить усі необхідні дані та відомості, а саме: дату його складення (обов`язкового складення акта безпосередньо у момент залиття Правила не вимагають), прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, що зазнала шкоди; характер залиття та його причини; характер та обсяг пошкоджень внаслідок залиття; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Будь-яких доказів на спростування зазначених у Акті відомостей про події залиття, причини та обсяги пошкоджень відповідачем не надано. Причиною залиття квартири [ADDRESS] є розрив шлангу підключення гарячої води до раковини в туалеті квартири [ADDRESS] . Судом встановлено, що квартира відповідача розташована двома поверхами вище над квартирою позивача, однак жодних доказів, які б підтверджували, що джерело залиття знаходилося в іншій квартирі, або на ділянці, за яку несе відповідальність балансоутримувач, стороною відповідача не надано, а відтак не доведено, що шкоди завдано не з вини відповідача. Таким чином, враховуючи, що позивачем під час судового розгляду справи доведено завдану йому шкоду, протиправність дій відповідача, причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття квартири позивача, та наявності вини відповідача у вказаному залитті, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для покладення на відповідача, як особу, яка завдала збитки майну позивача, обов`язку по відшкодуванню майнової шкоди. При визначенні розміру відшкодування шкоди, заподіяної майну, що належить позивачу, суд виходить з положень статті 22 ЦК України, за змістом якої до вартості матеріального збитку слід включати втрати, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням її речей, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягає відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для встановлення пошкодженої речі. Обов`язок доведення розміру шкоди лежить на позивачеві. Розмір збитків, завданих внаслідок залиття квартири, визначений висновком оцінювача Товариства з обмеженою відповідальністю «Центр незалежної експертної оцінки» від 25.05.2023 та становить 156 000,00 грн. з урахуванням ПДВ, і відповідачем не спростований. Отже, у загальну суму матеріального збитку включено також ПДВ (20 % = 31200,00 грн). Разом із тим, суд вважає, що збитки у вигляді податку на додану вартість виникають виключно при здійсненні ремонтних робіт платником зазначеного податку. При виконанні ремонтних робіт особою, що не є платником ПДВ, збиток у вигляді ПДВ не виникає і тому не може автоматично включатися до складу витрат, пов`язаних із ремонтом, а відтак і до розміру матеріальної шкоди. За вказаних вище обставин та приймаючи до уваги те, що позивачем не надано доказів відновлювального ремонту особою, яка є платником ПДВ, а тому позовні вимоги позивача про стягнення матеріальної шкоди підлягають задоволенню у розмірі 124800,00 грн, тобто за виключенням ПДВ у розмірі 31200,00 грн. Також стягненню з відповідача підлягає понесені позивачем витрати, пов`язані із проведенням оцінки вартості відновлювального ремонту квартири внаслідок залиття у розмірі 14000,00 грн. Щодо позовних вимог про відшкодування моральної шкоди Відповідно до частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Частиною першою статті 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна (пункт 3 частини другої статті 23 ЦК України). При цьому частиною третьою статті 23 ЦК України встановлено спосіб відшкодування моральної шкоди, а саме якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Суд вважає, що внаслідок залиття квартири та пошкодження майна, позивач зазнав моральних страждань. Враховуючи тривалість порушення прав позивача, час та зусилля, які потрібні для відновлення попереднього стану, глибину його душевних та психічних страждань, пов`язаних із пошкодженням майна, порушення нормального ритму життя, тяжкість вимушених змін (неможливість користування належним позивачу майном), а також вимоги розумності та справедливості, суд вважає за можливе стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду у розмірі 10000,00 грн. Щодо судових витрат Відповідно до частин першої та другої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи, що суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2248,00 грн. (1248,00 + 1000,00), пропорційно до розміру задоволених вимог. На підставі викладеного та

Outcome: partial