Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-01 00:00:00

ВИМОГИ ПОЗИВАЧА звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] на його користь 46174,00 грн., з яких: 28974,00 грн. - майнові збитки завдані внаслідок залиття квартири; 10000,00 грн. - моральна шкода; 1200,00 грн. - витрати на проведення будівельно-технічного експертного дослідження; 6000,00 грн. - витрати на правову допомогу; 908,00 грн. - судовий збір сплачений при подачі позову. ПОЗИЦІЯ ПОЗИВАЧА В обґрунтування позовних вимог зазначає, що він є власником квартири [ADDRESS] . 25.08.2021 року, в другій половині дня, приблизно о 19 годині 00 хвилин його дружина [PERSON] , повернулася додому і виявила, що квартира була залита водою. Вода надходила зі стелі та протікала по стінах заливши підлогу у коридорі, ванній, кухні, кімнаті та спальні. Його дружина відразу прийняла міри щодо ліквідування наслідків залиття квартири та повідомила про цю подію голову СОББ «Камея» [PERSON] , яка відразу прибула для обстеження квартири. Згідно Акту від 27.08.2021 року, складеного головою ОСББ «Камея» та членами правління, залиття його квартири сталося в наслідок робіт по зміні труби холодної води у кв. [ADDRESS] , яка належить відповідачу [PERSON] . Вода протікала зі стелі у ванній кімнаті біля труби холодної води. Після затоплення водою підлоги коридору, і кімнат, меблі та двері «розбухли» від підлоги частково. Відповідно до висновку експертного дослідження про вартість відновлений ремонтно-будівельних робіт розмір матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття 25.08.25021року квартири [ADDRESS] , становить 28\~974,00 грн. Крім того, внаслідок залиття квартири, йому було завдано моральну шкоду, яка виразилась у емоційному стресі, душевних стражданнях, негативних емоціях, переживання з приводу залиття та пошкодження квартири, через що остання стала непридатною для використання без проведення ремонту, яку він оцінює у 10000,00 грн. Окрім того, вказує, що попередній (орієнтований) розрахунок суми судових витрат, які поніс виглядає наступним чином: витрати на оплату судового збору -908,00 грн.; витрати на професійну правничу допомогу 6000,00 грн.; витрати, пов`язані із залученням експерта за проведення експертизи 1200,00 грн. Позивач та його представник у судове засідання не з`явилися, причини неявки суду не повідомили, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. ЗАПЕРЕЧЕННЯ ВІДПОВІДАЧА Відповідач у судове засідання не з`явився про день та час розгляду справи був повідомлений належним чином. Згідно ч. 4 ст. 223 та ч. 1 ст. 280 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. \~ \~ \~ ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду від 04.01.2022 року, відкрито провадження по справі. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ Позивачу [PERSON] належить на праві приватної власності згідно з договором купівлі-продажу квартири від 17.11.2006 року, квартира, яка розташована у [ADDRESS] . Відповідно до акту про обстеження технічного стану на предмет затоплення квартири [ADDRESS] , складеного комісією у складі голови правління ОСББ «Камея» та членами правління, при обстеженні, виявлено, що при заміні труби холодної води у квартирі [ADDRESS] , яка належить [PERSON] , виникло затоплення кв. [ADDRESS] , яка належить [PERSON] холодною водою. Причини затоплення: Ймовірність затоплення,розгерметизація труби холодної води в перекритті, при зміні труби холодної води квартири [ADDRESS] , ймовірність зносу труб холодної води в користуванні труби 45 років. Доступ до труби холодної води обмежена, закрита керамічною плиткою. Вода поступала у ванну кімнату зі стелі, біля труби холодної води. Після затоплення водою полу, коридору, кімнат, меблів, двері розбухли від полу частково. Згідно звіту вартості відновлювальних ремонтно-будівельних робіт, складеного 27.08.2021 року, розмір матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири [ADDRESS] , складає 28\~974,00 грн. ОЦІНКА СУДУ За ч. 1\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. ч. 1, 2\~ст. 1166 ЦК України, шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно з ч. 2\~ст. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. В свою чергу, згідно з п. 1 ч. 2\~ст. 22 ЦК України, збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також втрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого права (реальні збитки). Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача збитків. І якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Статтею 151 ЖК УРСР\~встановлено, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити своїм коштом поточний і капітальний ремонти, а згідно з пунктом 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених\~постановою Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 1992 року №572, саме власник квартири зобов`язаний використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обслуговування. З огляду на наведене, враховуючи, що відповідач, як власник, відповідає за належний стан та справність внутрішньо-квартирних мереж, а презумпція вини відповідача під час розгляду справи не спростована, суд приходить до висновку щодо наявності вини відповідача у залитті квартири [ADDRESS] , власником якої є позивач, та, як наслідок, наявності правових підстав для стягнення з відповідача на користь позивача 28\~974,00 грн. (Зазначену правову позицію констатував Верховний Суд в своїй постанові від 10.10.2018 року у справі №750/10171/16-ц). Аналізуючи надані докази, суд дійшов висновку, що факт спричинення збитків позивачу внаслідок залиття квартири з вини відповідача, як власнику квартири, з якої відбулося затоплення, знайшов своє підтвердження, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню. \~ В частині стягнення моральної шкоди суд вважає необхідним зазначити наступне. Відповідно до вимог\~ст. 23 Цивільного кодексу України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, в тому числі, моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Правовідносини, що виникають із заподіяння позадоговірної моральної шкоди, регулюються ст.ст.\~23,\~1167 ЦК України, зі змісту яких випливає, що моральна шкода компенсується лише винною особою. Згідно роз`яснень, що містяться в\~Постанові Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року № 4, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Таким чином, з урахуванням вимог позивача в частині стягнення на його користь моральної шкоди, яка завдана внаслідок залиття належної йому на праві власності квартири, та пов`язана з розладом нормального життя, нервовою напругою та переживаннями, пов`язаними з необхідністю проведення відновлюваного ремонту квартири, витратою часу на проведення обстеження квартири визначення розміру матеріального збитку, зверненням до суду за захистом порушених прав, неможливістю врегулювання питання мирним шляхом, суд дійшов висновку, що в розрізі даного спору має бути частково відшкодовано на користь позивача моральна шкода у розмірі 5 000 грн. НОРМИ ПРАВА Згідно з правилами, викладеними в\~статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; у часники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст.ст.76-81\~ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для справи. Докази повинні бути належними, допустимими та достовірними. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У відповідності до вимог ч.1\~ст.80 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Частиною 1ст.\~81\~ЦПК України на сторін покладено обов`язок доказування і подання доказів. Це положення є одним із найважливіших наслідків принципу змагальності. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Відповідно до ч. 6 ст.\~81\~ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до висновку суд приходить до таких висновків. Частина 3\~ст.386 ЦК України\~передбачає, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до ч.ч.1,2\~ст.1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Законом України «Про житлово-комунальні послуги»\~(ч.2 ст.21) передбачено обов`язок виконавця житлово-комунальних послуг забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньо будинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; сплачувати споживачу компенсацію за перевищення встановлених термінів проведення аварійно-відновлювальних робіт у розмірі, визначеному договором або законодавством; вести облік вимог (претензій) споживачів у зв`язку з порушенням порядку надання житлово-комунальних послуг, зміною їх споживчих властивостей та перевищенням термінів проведення аварійно-відновлювальних робіт; своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за № 927/11207, передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт. Пунктом 2.1.4 Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженого\~Наказом державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17.05.2005 року\~(далі - Правил) передбачено, що профілактичні огляди жилих будинків та їх конструктивних елементів здійснюються відповідними спеціалістами виконавця послуг відповідно до встановленої періодичності. Профілактичне обслуговування будинків є складовою технічного обслуговування і полягає в усуненні дрібних несправностей елементів будинків з метою забезпечення їх безперебійної роботи, а також попередження порушень санітарно-гігієнічних вимог до приміщень будинків, налагодження та регулювання окремих видів технічних пристроїв. Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України\~стороні, на користь якої постановлено рішення, суд присуджує з другої сторони всі судові витрати. Позивач сплатив судовий збір в розмірі 908,00грн., дані кошти слід стягнути з відповідача на користь позивача. Згідно\~ст. 133 ЦПК України\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. \~\~\~\~\~\~ Відповідно до\~ст. 15 ЦПК України\~учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. \~\~\~\~\~\~\~ Статтею 137 ЦПК України\~визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. До судових витрат також відносяться кошти, які сплачені позивачем за проведення експертного дослідження у розмірі 1200,00 грн., які слід стягнути з відповідача. Крім того, з метою захисту порушеного права, позивач звернувся за професійною правовою допомогою, та 10.09.2021року уклав договір. За послуги представника - адвоката позивачем сплачено кошти у розмірі 6000,00 грн. Дані витрати позивача належним чином підтверджені, та підлягають стягненню з відповідача.

Outcome: partial