Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-30 00:00:00

У лютому 2023 року представник позивача адвокат Кайдашов В.С. в інтересах [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,у якому просив стягнути з відповідачки на користь позивача: -матеріальну шкоду у розмірі 79 760,00 грн -моральну шкоду у розмірі 10 000,00 грн -витрати, пов`язані з проведенням Позивачем оцінки матеріального збитку - у розмірі 6500,00 грн -витрати на професійну правничу допомогу - 12 000,00 грн -судовий збір у розмірі 1 073,60 грн. Позовну заяву обґрунтовано наступним. Позивач є власником квартири за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності та Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності. Відповідач є власником вище розташованої квартири № 374 , що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна. 19.12.2022 відбулося залиття квартири Позивача, за наслідками чого членами ОСББ «Урлівська-34» був складений Акт № 24 від 23.12.2022 (далі - Акт). Згідно з вказаним Актом встановлено, що причиною залиття квартири № 368 стало протікання трубопроводу опалення, який знаходиться в квартирі № 374 . Також в Акті зазначено опис обсягу заподіяної шкоди в квартирі № 368 : Кухня : виявлено на стелі чотири плями ржавого кольору і різних кутах кімнати, площа плям 0,25 кв.м., 0,15 кв.м., 0,35 кв.м., 0,1 кв.м. Також виявлено здуття, почорніння і відклеювання шпалер під стелею в двох місцях площею 0,25 кв.м., і 0,2 кв.м. Коридор: виявлено на стелі дві плями ржавого кольору і різних кутах кімнати, площа плям 0,3 кв.м. і 0,25 кв.м. Також виявлено здуття і відклеювання шпалер під стелею в двох місцях площею 0,2 кв.м., і 0,2 кв.м. Жила кімната: виявлено на стелі одну пляму темного кольору над дверима кімнати, площа плями 0,3 кв.м. Також виявлено здуття і відклеювання шпалер під стелею біля темної плями площею 0,2 кв.м., Санвузол: виявлено здуття плитки і лопання швів на стіні біля стелі і вентиляційного каналу, площею 0,3 кв.м. З метою проведення оцінки завданих Позивачеві збитків він звернувся до суб`єкта оціночної діяльності. Відповідно до Звіту про оцінку матеріального збитку, складеного 25.01.2023 суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «ЕКСПЕРТ ІН», вартість матеріального збитку, що завдано залиттям квартири Позивача гарячою водою станом на 18.01.2023, становить 79 760,00 грн. Окрім матеріальної шкоди, неправомірними діями Відповідача Позивачеві було завдано і моральну шкоду, оскільки Позивач змушений докладати додаткові зусилля для захисту своїх прав. Просив звернути увагу, що тривале порушення прав Позивача, а саме пошкодження майна, що йому належить на праві власності, у результаті дій Відповідача, призвело до сильних душевних страждань Позивача, пов`язаних із необхідністю вчинення відповідних дій, спрямованих на відновлення стану затопленої квартири. Також сталися вимушені зміни у звичайному способі життя Позивача, зокрема, неможливість користування належним йому майном через непридатний стан квартири. Крім того, внаслідок залиття квартири Позивач був вимушений деякий час проживати в антисанітарних умовах. У зв`язку з тим, що Відповідач добровільно не відшкодував завдані збитки, Позивач був змушений збирати документи, листуватися з установами, складати акти та звіти, що призвело до моральних страждань та психоемоційних перевантажень, а тому вважає позовні обґрунтованими вимоги в частині стягнення з відповідача моральної шкоди в розмірі 10 000,00 грн. Ухвалою від 29.03.2023 суд відкрив провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження. 18.04.2023 представник Відповідачки адвокат Дегтярьова О.П. подала клопотання про призначення у справі судової будівельно-технічну експертизу; проведення якої просила доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України. Заперечуючи проти позову, вказувала, що відповідачка у квартирі не проживала, а проживала за адресою реєстрації, тому залиття не могло відбутися з її вини, про залиття її ніхто не повідомляв. В судовому засіданні 28.04.2023 позивач позов підтримав, пояснив, що після залиття ремонт у квартирі він не робив, у квартирі за адресою: [ADDRESS] , він проживає з 2008 року, щоб до цієї події були якісь інші залиття він не пам`ятає. У судовому засіданні 28.04.2023 представник відповідачки - адвокат Дегтярьова О.П. позов не визнала. Пояснила, що відповідачці не було відомо про затоплення квартири [ADDRESS] , оскільки вона та її син не проживають в квартирі 374 , ні позивач, ні представники ОСББ не повідомляли її про залиття. При складанні представниками ОСББ акта № 24 вона не приймала участі, не підписувала його. Вказаний в акті номер телефону відповідачці не належить. Залиття квартири позивача виникає не вперше, оскільки в будинку проблеми з загальним стояком. Доданий до позовної заяви звіт про визначення матеріальних збитків, що нанесені власнику пошкодженого майна, внаслідок затоплення однокімнатної квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] від 25.01.2023 не відповідає вимогам ЗУ «Про судову експертизу». Експерт [PERSON] , який склав звіт, відсутній в Державному реєстрі атестованих судових експертів. Крім того, на обґрунтування призначення судової будівельно-технічної експертизи у справі посилалась на постанову № 5 від 12.06.2009 Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі досудового розгляду». Підтримала клопотання про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи, на вирішення якої просила поставити такі питання: 1. Який розмір матеріальної шкоди, завданої квартирі [ADDRESS] в результаті залиття, яке сталось 19.12.2022? 2. Яка технічна причина залиття квартири [ADDRESS] ? 3. Чи має квартира [ADDRESS] ознаки залиття окрім тих, що з`явились 19.12.2022? Позивач заперечував щодо задоволення клопотання представника відповідачки про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи та пояснив, що він повідомляв про залиття сину відповідачки в телефонній розмові. Номер телефону йому надав представник ОСББ. Особисто з відповідачкою він не розмовляв. В квартирі [ADDRESS] він проживає з 2008 року, ремонт в квартирі не робив, не пам`ятає, щоб до 19.12.2022 в його квартирі були будь-які залиття. Представник позивача - адвокат Кайдашов В.С. заперечував щодо клопотання представника відповідачки про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи та посилаючись на постанови Верхового Суду від 25.04.2018 у справі № 522/8363/13-ц, від 02.05.2018 у справі № 401/2142/16-ц та від 04.04.2018 у справі № 362/7517/16-ц зазначив, що наданий позивачем звіт про оцінку матеріального збитку від 29.03.2021 - це належний та допустимий доказ у справі. Також пояснив, що після залиття квартири пройшов певний час, позивач зробив там ремонт, тому експерт не зможе оцінити збитки шляхом огляду квартири. Позивач повідомив суду, що у нього збереглися кольорові фотознімки квартири станом після залиття і до здійснення ремонту. Представник відповідачки не заперечувала проти надання експерту для зазначених позивачем фотознімків. Ухвалою від 28.04.2023 суд призначив у справі судову будівельно-технічну експертизу; проведення експертизи доручив експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України; зупинив провадження у справі на час проведення експертизи. 01.11.2023 у присутності позивача [PERSON] та представник відповідача адвоката Дегтярьової О.П. проведено дослідження квартир № 368 та [ADDRESS] . 01.11.2023 через електронний кабінет в «Електронному суді» представник відповідача адвокат Дегтярьова О.П.подала клопотання, у якому просила Акт № 24 про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: [ADDRESS] від 19 грудня 2022 року не брати до уваги при ухваленні рішення по Справі №753/1950/23 з огляду на те, що він містить інформацію про відклеєння шпалер в кімнаті під плямою залиття, що фізично не відповідає дійсності, тобто є недостовірним доказом. 14.11.2023 до суду від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України надійшов висновок експерта від 01.11.2023 № 17451/23-42. Ухвалою від 28.04.2023 суд поновив провадження у справі, призначив судове засідання на 31.01.2024 о 16 годині 00 хвилин. У судове засідання, призначене на 31.01.2024, сторони та їх представники не з`явились, представники сторін подали заяви про слухання справи за їх відсутності. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, вивчивши матеріали справи, установив такі фактичні обставини та зміст спірних правовідносин. Позивач є власником квартири за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності (а.с. 13 том 1) та Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (а.с. 63 том 1). Відповідачка є власницею розташованої вище квартири № 374 , що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (а.с. 11-12 том 1). Згідно із частиною четвертою статті 319 ЦК України власність зобов`язує. Це означає також обов`язок власника утримувати належне йому майно у відповідному технічно справному стані. Відповідно до положень статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Частина друга статті 1166 ЦК встановлює презумпцію вини завдавача шкоди, тобто особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона сама не доведе відсутність своєї вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. 19.12.2022 відбулося залиття квартири позивача, за наслідками чого членами ОСББ «Урлівська-34» був складений Акт № 24 від 23.12.2022 (а.с. 14 том 1). Згідно з вказаним Актом встановлено, що причиною залиття квартири № 368 стало протікання трубопроводу опалення, який знаходиться в квартирі № 374 . Також в Акті зазначено опис обсягу заподіяної шкоди в квартирі № 368 : Кухня : виявлено на стелі чотири плями ржавого кольору і різних кутах кімнати, площа плям 0,25 кв.м., 0,15 кв.м., 0,35 кв.м., 0,1 кв.м. Також виявлено здуття, почорніння і відклеювання шпалер під стелею в двох місцях площею 0,25 кв.м., і 0,2 кв.м. Коридор: виявлено на стелі дві плями ржавого кольору і різних кутах кімнати, площа плям 0,3 кв.м. і 0,25 кв.м. Також виявлено здуття і відклеювання шпалер під стелею в двох місцях площею 0,2 кв.м., і 0,2 кв.м. Жила кімната: виявлено на стелі одну пляму темного кольору над дверима кімнати, площа плями 0,3 кв.м. Також виявлено здуття і відклеювання шпалер під стелею біля темної плями площею 0,2 кв.м., Санвузол: виявлено здуття плитки і лопання швів на стіні біля стелі і вентиляційного каналу, площею 0,3 кв.м. Акт підписано позивачем, головою правління ОСББ «Урлівська-34» [PERSON], сантехніком ОСББ «Урлівська-34» [PERSON], керуючим ОСББ «Урлівська-34» [PERSON] , черговим ОСББ «Урлівська-34» [PERSON] , мешканцем будинку [ADDRESS] [PERSON] та засвідчено печаткою ОСББ. В акті зазначено, що винуватець шкоди відмовився від підписання акту, повідомивши по телефону, що знаходиться не в Україні. Як встановлено судом у засіданні, про факт залиття і складання з цього приводу членами ОСББ «Урлівська-34» Акта № 24 від 23.12.2022 повідомлено повнолітнього сина відповідачки, яка є співвласницею ОСББ, в телефонній розмові за номером телефона, який вона повідомила в якості контактного з нею номера представнику ОСББ, тому суд відхиляє доводи відповідачки про те, що її не було повідомлено про зазначені обставини. Згідно з висновком судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі № 753/1950/23 від 01.11.2023 № 17451/23-42 вартість ремонтно-відновлювальних робіт для усунення наслідків залиття квартири [ADDRESS] складає 26 654,40 грн (а.с. 149 - 166 том 1). Окрім того, експертом у висновку зазначено, що при візуально-інструментальному обстеженні квартири [ADDRESS] , яка розташована на п`ятнадцятому поверсі багатоповерхового житлового будинку, встановлені наступні пошкодження, які виникли внаслідок залиття: темнобрунатні плями на поверхні клейового фарбування стелі; в приміщенні суміщеного санвузла 2 відставання від основи облицювання стін керамічною плиткою; в приміщенні кухні 3 темно-брунатні плями на поверхні клейового фарбування стелі; темно-брунатні плями, відставання від основи шпалер на стінах; відставання від основи підготовки стін під опорядження; в приміщенні коридору 1 темно-брунатні плями на поверхні клейового фарбування стелі; відставання від основи шпалер на стінах; відставання від основи підготовки стін під опорядження. Встановити за даними візуально-інструментального обстеження, коли виникли вказані вище пошкодження від залиття, 19.12.2022 чи в інший час (раніше або пізніше) не вбачається можливим в зв`язку з відсутністю методики. При порівнянні вище наведених пошкоджень в квартирі [ADDRESS] , які виникли внаслідок залиття, з переліком пошкоджень від залиття згідно Акту ОСББ «Урлівська-34» № 24 (а.с. 14), встановлено, що в квартирі [ADDRESS] відсутні пошкодження від залиття, окрім тих, що з`явились 19.12.2022. Встановити згідно даних візуально-інструментального обстеження технічну причину залиття квартири [ADDRESS] не вбачається можливим в зв`язку з добрим технічним станом інженерних систем та відсутністю на час проведення обстеження витоків рідини в квартирі [ADDRESS] . З огляду на те, що залиття сталося 19.12.2022, а візуально-інструментальне обстеження експертом квартири [ADDRESS] та квартири [ADDRESS] відбувалося зі спливом значного проміжку часу - 01.11.2023, тобто майже через рік; позивач частково зробив ремонт; а встановлені експертом пошкодження, які виникли внаслідок залиття у квартирі № 368 , відповідають зазначеним у акті пошкодженням, суд відхиляє доводи представника відповідача адвоката Дегтярьової О.П. щодо невідповідності Акта № 24 про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: [ADDRESS] від 19 грудня 2022 року критерію достовірності з огляду на те, що він містить інформацію про відклеювання шпалер в кімнаті під плямою залиття, що фізично не відповідає дійсності, як необґрунтовані. Отже, позивач довів факт залиття його квартири відповідачкою, який встановлений актом № 24 про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: [ADDRESS] від 19 грудня 2022 року, складеним відповідальними особами та мешканцем ОСББ «Урлівська-34» № 24 (а.с. 14 том 1), та підтверджений візуально-інструментальним обстеженням експертом відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи від 01.11.2023 № 17451/23-42 (а.с. 149 - 166 том 1), а відповідачка не спростувала презумпцію своєї вини. Водночас наданий позивачем звіт про оцінку матеріального збитку від 29.03.2021 - спростовано висновком судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі № 753/1950/23 від 01.11.2023 № 17451/23-42, згідно з яким вартість ремонтно-відновлювальних робіт для усунення наслідків залиття квартири [ADDRESS] складає 26 654,40 грн (а.с. 149 - 166 том 1), який є належним та допустимим доказом у справі, тому суд не бере звіт про оцінку матеріального збитку від 29.03.2021 до уваги під визначення розміру завданої матеріальної шкоди, а покладає в основу рішення висновок експерта. Оскільки у позовній заяві позивач просив стягнути майнову шкоду у розмірі 79 760,00 грн, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову в частині стягнення майнової шкоди у розмірі 26 654,40 грн. Крім того, позивач просив стягнути у рахунок відшкодування моральної шкоди 10 000,00 грн. Суд вважає за можливе задовольнити такі вимоги частково з огляду на таке. Згідно із положеннями пункту 3 частини другої статті 23 ЦК України моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазначала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості (частина третя статті 23 ЦК України). Відповідно до пункту 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Вирішуючи спір в частині відшкодування моральної шкоди, суд враховує тривалість порушення прав позивача, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, глибину його душевних та психічних страждань, пов`язаних з пошкодженням майна, порушення нормального ритму життя, тяжкість вимушених змін (неможливість користування належним позивачу майном). Оскільки позивачу спричинено душевні страждання, яких він зазнав у зв`язку із залиттям квартири, враховуючи вимоги розумності і справедливості, з відповідача на користь позивача слід стягнути моральну шкоду у розмірі 5 000,00 грн. Позивач також просив суд стягнути витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 12000,00 грн. 25.01.2024 представник відповідачки подала клопотання про зменшення розміру судових витрат на правничу допомогу у зв`язку з їх необґрунтованістю та надмірністю, і таким, що не відповідає критеріям, передбаченим ч. 4 ст. 137 ЦПК України, просила витрати на професійну правничу допомогу позивачу зменшити до - 2 000,00 грн, врахувавши, що відповідач є вчителькою початкових класів Білоцерківської гімназії - початкової школи № 11 Білоцерківської міської ради Київської області, а відповідно її фінансовий стан не дозволяє нести такі великі витрати на послуги адвоката. Розмір заробітної плати в місяць складає 16 000 грн та комунальні приблизно 3 000 грн. Однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (п. 12 ч. 3 ст. 2 ЦПК України). Відповідно до положень ч. 1, п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Ч. 2 ст. 137 цього Кодексу встановлено, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: -1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; -2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Частиною 8 ст. 141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. Ч. 3 ст. 137 цього Кодексу встановлено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. На обґрунтування клопотання про розподіл судових витрат після ухвалення рішення суду представник позивача - адвокат Кайдашов В.С. подав докази щодо понесених позивачем судових витрат на професійну правничу допомогу, а саме: 1) копію Договору на проведення оцінки майна від 16 січня 2023 року; 2) копію Акту здачі-приймання наданих послуг від 16 січня 2023 року; 3) копію Квитанції від 16 січня 2023 року на суму 3 000 гривень та копію квитанції від 25 січня 2023 року на суму 3 500 гривень. За змістом договору про надання правової допомоги (а.с. 66 том 1) з додатками, встановлено фіксовану вартість адвокатських послуг: у розмірі 12 000,00 грн. Ч. 4 ст. 137 ЦПІК України встановлено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Згідно з квитанцією від 31.01.2023 за надання позивачу правової допомоги за договором від 30.01.2023 [PERSON] сплатив 12 000,00 грн(а.с. 69 том 1) Оцінюючи докази з метою розподілу судових витрат суд вважає, що позивач документально підтвердив фактично понесені ним витрати за надання йому правничої допомоги в розмірі 12 000,00 грн. Суд враховує висновки, викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду у справі № 755/9215/15-ц, Верховного Суду у справі № 922/445/19, в яких, серед іншого наголошено, що в питанні зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу варто враховувати, що зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу, які підлягають розподілу, можливе виключно на підставі клопотання іншої сторони щодо неспівмірності заявлених іншою стороною витрат із складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт. Також суд враховує висновки, викладені у постановах Верховного Суду у справі № 905/1795/18 та у справі № 922/2685/19, де визначено, що суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо,

Outcome: partial