Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-25 00:00:00

У листопаді 2021 року представники [PERSON] , та [PERSON] в інтересах [PERSON] звернулися до суду із вищевказаним позовом та просили стягнути з [PERSON] належні позивачці кошти, які відповідачка незаконно утримує в себе. В обґрунтування якого вказували, що [PERSON] проживала та була зареєстрована в [ADDRESS] . У вищевказаній квартирі [PERSON] проживала одна, оскільки її чоловік давно помер, а дітей у них не було. При цьому, зазначали, що [PERSON] , яка є сусідкою та головою ЖБК вищевказаного будинку скориставшись тим, що [PERSON] є особою похилого віку та проживала сама запропонувала свою допомогу щодо збільшення їй пенсії. В подальшому, [PERSON] повідомила що для цього потрібно підписати довіреність з якою вона могла б піти до Пенсійного фонду і все вирішити. \~ 04\~серпня 2020\~року,\~ [PERSON] \~зі своїм\~чоловіком відвезли\~ [PERSON] \~до приватного\~нотаріуса Іщенко\~А.В.,\~де вони\~підписали довіреність\~на ім`я\~відповідачки,\~однак [PERSON] \~у повному\~обсязі не\~прочитала її,\~та не\~з`ясувала,\~що окрім\~питань пов`язаних\~із Пенсійним\~фондом,\~вона доручила\~відповідачці й\~інші майнові\~питання.\~Крім того, виявилось пізніше, що [PERSON] підписала довіреність, де було передбачено і право на отримання [PERSON] належних їй коштів в банківських установах. 08 лютого 2021 року, [PERSON] перебуваючи у своїх родичів в селі Вишняки, звернулась до відділення AT «Райффайзен Банк Аваль» у м. Хорол Полтавської області для зняття своїх коштів з власного депозитного рахунку за IBAN № [NUMBER] в сумі 253 369 (двісті п`ятдесят три тисячі триста шістдесят дев`ять) гривень 78 коп., однак їй працівники банку повідомили, що не можуть видати зазначені кошти, оскільки 08.02.2021 року, [PERSON] використовуючи довіреність від 04 серпня 2021 року зняла вказані кошти з належного [PERSON] рахунку. В подальшому, 10 лютого 2021 року, [PERSON] анулювала довіреність, яка була видана 04 серпня 2020 року на ім`я [PERSON] . 06 жовтня 2021 року, [PERSON] офіційно звернулась до [PERSON] із письмовою вимогою про повернення належних довірителю коштів в сумі 253 369 (двісті п`ятдесят три тисячі триста шістдесят дев`ять) гривень 78 коп., однак відповідачка відмовилася їх повертати. Таким чином, відповідачка скориставшись довіреністю отримала в банку належні [PERSON] кошти в сумі 253 369 (двісті п`ятдесят три тисячі триста шістдесят дев`ять) гривень 78 коп., без її відома та згоди. Посилаючись на вищевикладене, просили стягнути з [PERSON] належні їй кошти в сумі 253 369 (двісті п`ятдесят три тисячі триста шістдесят дев`ять) гривень 78 коп. Ухвалою Першотравневого районного суду м. Чернівці від 14.12.2021 року відкрито провадження у справі та справу призначено до підготовчого судового розгляду, а в подальшому справу призначено до судового розгляду. В ході судового розгляду даного спору судом встановлено, що позивачка [PERSON] померла [INFO] , актовий запис про смерть №12. Ухвалою Першотравневого районного суду м. Чернівці від 01.02.2022 року провадження у справі зупинено до встановлення правонаступників. В подальшому, судом з матеріалів виділеної цивільної справи в частині оскарження заяви про забезпечення позову стало відомо, що спадкоємцем, який прийняв спадщину після смерті [PERSON] - є [PERSON] . Ухвалою Першотравневого районного суду м. Чернівці від 02.03.2023 року провадження у справі відновлено та залучено до участі в справі правонаступника позивачки [PERSON] . Не погоджуючись із поданим позовом, представник відповідачки [PERSON] подав письмовий відзив, в якому просив відмовити в задоволенні позову, посилаючись на наступні обставини. Зокрема вказував, що дії відповідачки [PERSON] відповідали змісту наданої довіреності до дати її припинення, а саме до 10 лютого 2020 року, а тому вважає, що [PERSON] мала право розпоряджатися коштами, які були на рахунках та належали [PERSON] , тому відсутні підстави вважати, що відповідачка будь-яким чином порушила умови довіреності в розумінні положень ЦК України. У відповіді на відзив представник позивачки зазначала, що доводи та аргументи викладені представником відповідача у відзиві нічим не підтверджені та необґрунтовані, та вважає, що висновки відповідачки є суб`єктивними, надуманими та такими, що не спростовують обставин незаконного привласнення відповідачем коштів довірителя. Представник АТ «Райффайзен Банк» через канцелярію суду подав письмові пояснення, в яких зазначив, що 08.02.2021 року кошти у сумі 253\~369 грн. 78 коп. були видані [PERSON] на підставі довіреності від 04.08.2020 року реєстровий №3927, посвідченої приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Іщенко А.В. Таким чином, вказував, що довіреність від 04.08.2020 року не була скасована та містила повноваження [PERSON] на представництво інтересів [PERSON] у банківських установах щодо відкриття/закриття та розпорядження належним їй рахунками, отримання належних їй коштів без обмеження їх розміру, а тому у банка були відсутні законні підстави відмовити їй у знятті коштів, які знаходились на поточному рахунку довірителя [PERSON] . \~ \~ \~ \~У судовому засіданні представники позивачки позовні вимоги підтримали та просили позов задовольнити з підстав зазначених у позовній заяві та відповіді на відзив. Зазначали, що відповідачка [PERSON] як повірений за договором доручення, посвідченим довіреністю від 04.08.2020 року, згідно вимог ч.2 ст.1006 ЦК України була зобов`язана передати довірителеві [PERSON] одержане у зв`язку з виконанням доручення, а саме всі зняті нею 09.02.2021 року з депозитного рахунку довірителя кошти в сумі 253\~369 грн. 78 коп. Крім того, просила стягнути з відповідача понесені судові витрати на правову допомогу у розмірі 31\~000 грн. 00 коп. У судовому засіданні відповідачка та її представник [PERSON] просили відмовити в задоволенні позову, посилаючись на обставини викладені у відзиві. Вважають, що представниками позивача не надано жодних доказів про визнання оспорюваного договору доручення (довіреності) недійсним, як в цілому, так і в частині дії окремих положень довіреності, оскільки позивачка була цілком обізнана з умовами цього договору і своїм підписом схвалила їх, жодних претензій не заявляла і вимоги про відмову від договору доручення/довіреності (її розірвання) [PERSON] не пред`являла. Зазначали, що підстав вважати, що дії відповідачки виходили за межі наданих даною довіреністю повноважень, немає, та припинення дії довіреності сталась лише 10.02.2020 року, саме внаслідок втручання в особисте життя позивачки третіх осіб, під впливом останніх та з корисливою метою привласнення особистого майна [PERSON] . При цьому, зазначав, що розмір заявлених витрат на правничу допомогу є завищеним та таким, що не відповідає критеріям розумності та реальності адвокатських витрат. Звертав увагу на те, що заявлені витрати не відповідають рівню складності справи та не відповідають принципу співрозмірності. \~ \~ \~ \~Допитана в судовому засіданні [PERSON] за правила допиту свідка, суду пояснила, що кошти, які знаходилися на рахунках позивачки вона зняла у встановленому законом порядку згідно наданій їй довіреності й відповідно, зважаючи на те, що між нею та [PERSON] існувала усна домовленість з приводу того, що дані кошти є її плата на задані послуги, зокрема в частині понесених нею витрат на лікування та поховання чоловіка позивачки, а також послуги щодо її утримання, підстави для повернення коштів відсутні. Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши письмові докази по справі, приходить до наступного. Так, ч.1 ст.2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного\~судочинства є\~справедливий,\~неупереджений та\~своєчасний розгляд\~і вирішення\~цивільних справ\~з метою\~ефективного захисту\~порушених,\~невизнаних або\~оспорюваних прав,\~свобод чи\~інтересів фізичних\~осіб,\~прав та\~інтересів юридичних\~осіб,\~інтересів держави. Частиною першою ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно вимог ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до вимог ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що у відділенні м. Чернівці AT «Райффайзен Банк» на ім`я [PERSON] відкрито поточний рахунок [NUMBER] , та на вказаному рахунку станом на 08.02.2021 року обліковувались кошти у сумі 253369 грн. 78 коп.(а.с.6). 04.08.2020 року [PERSON] видала на ім`я [PERSON] довіреність №3927, яка посвідчена приватним нотаріусом Чернівецького нотаріального округу Іщенко А.В.(а.с.7). Згідно даної довіреності [PERSON] наділена повноваженнями від [PERSON] , в тому числі: в банківських установах та їх філіях (відділеннях) з приводу відкриття та розпорядження всіма належними рахунками, в тому числі для отримання належних пенсійних виплат, відкритими та існуючими, отримувати належні гроші без обмеження їх розміру, отримувати ПІН-коди з ПІН-конвертами та банківські картки, з правом отримання додаткової платіжної картки, в разі необхідності закривати належні рахунки, та виконувати всі дії стосовно анулювання банківських карток, отримувати виписки про стан руху грошових коштів; з цією метою укладати з банківськими установами всякого роду договори, а в разі необхідності розривати їх, подавати, оформлювати та підписувати від її імені будь-які заяви, документи, договори з банківськими установами, в тому числі, отримувати в усіх банківських установах грошові перекази, незалежно від розміру сум, отримувати всякого роду інформацію, яка буде стосуватись ведення її справ». Довіреність видана без права передоручення, строком на десять років. 08 лютого 2021 року відповідачкою з рахунку [NUMBER] , [PERSON] відкритому в АТ «Райффайзен Банк» були зняті грошові кошти у сумі 253\~369 гривень 78 копійок, які були видані [PERSON] на підставі довіреності від 04.08.2020 року, реєстровий №3927, посвідченій приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Іщенко А.В. \~ 08 лютого 2021 року, [PERSON] звернулась до відділення AT «Райффайзен Банк Аваль» у м. Хорол Полтавської області для зняття своїх коштів з власного депозитного рахунку за IBAN № [NUMBER] в сумі 253 369 (двісті п`ятдесят три тисячі триста шістдесят дев`ять) гривень 78 коп., однак їй працівники банку повідомили, що не можуть видати зазначені кошти, оскільки 08.02.2021 року, [PERSON] використовуючи довіреність від 04.08.2021 року зняла вказані кошти з належного [PERSON] рахунку. В подальшому, 10 лютого 2021 року, [PERSON] анулювала довіреність, яка була видана 04 серпня 2020 року на ім`я [PERSON] . 06 жовтня 2021 року, [PERSON] офіційно звернулась до [PERSON] із письмовою вимогою про повернення належних довірителю коштів в сумі 253 369 (двісті п`ятдесят три тисячі триста шістдесят дев`ять) гривень 78 коп., однак відповідачка відмовилася їх повертати. Також судом встановлено, що [INFO] позивачка - [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Хорольським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Лубенському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми). актовий запис про смерть №12 (а.с.74). Так, згідно ч. 1 ст. 55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. З матеріалів справи, вбачається, що [PERSON] , [INFO] , є спадкоємцем, яка прийняла спадщину за заповітом, після смерті [PERSON] (а.с.92). Так, ухвалою Першотравневого районного суду м. Чернівці від 30.03.2023 року, залучено до участі у справі в якості правонаступника позивача [PERSON] , - [PERSON] . У відповідності до вимог ч. 2 ст. 55 ЦПК України, усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив. \~ \~ \~ \~В ході судового розгляду справи, [PERSON] як правонаступник [PERSON] поданий позов підтримала та просила стягнути на свою користь кошти в розмірі 253\~369 гривень 78 копійок, які були видані [PERSON] на підставі довіреності від 04.08.2020 року, реєстровий №3927, посвідченій приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Іщенко А.В. та яка в подальшому була скасована [PERSON] , вказуючи що ці кошти також входять до складу спадкового майна померлої [PERSON] . \~ \~ \~ \~Так, згідно із ст. ст.\~1216,\~1217 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до\~ст. 1218 ЦК України\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За змістом ч. 1\~ст. 1223 ЦК України\~право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Відповідно до вимог 1268\~ЦК України, спадкоємець за заповітом чи законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно зі статтями\~1216,\~1218 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Статтями\~1217,\~1223 ЦК України\~передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на\~\~спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265 цього Кодексу\~(спадкоємці за законом першої-п`ятої черг). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.\~\~\~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Як вже було встановлено судом, [PERSON] у відділенні м. Чернівці AT «Райффайзен Банк» відкрито поточний рахунок [NUMBER] , та на вказаному рахунку станом на 08.02.2021 року обліковувались кошти у сумі 253369 грн. 78 коп.(а.с.6). Крім того, 04.08.2020 року [PERSON] видала на ім`я [PERSON] довіреність №3927, яка посвідчена приватним нотаріусом Чернівецького нотаріального округу Іщенко А.В.(а.с.7). \~ \~ \~ \~Так, відповідно до статті\~237, частини третьої статті\~238 Цивільного кодексу України\~(далі -\~ЦК України) представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представник не може вчиняти правочин від імені особи, яку він представляє, у своїх інтересах або в інтересах іншої особи, представником якої він одночасно є, за винятком комерційного представництва, а також щодо інших осіб, встановлених законом. Відповідно до частини третьої\~статті 244 ЦК України\~довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. Довіреність на вчинення правочину представником може бути надана особою, яку представляють (довірителем), безпосередньо третій особі. Правочин, вчинений представником, створює, змінює, припиняє цивільні права та обов`язки особи, яку він представляє (ст. 239 ЦПК України). \~ \~ \~ \~При цьому, частиною першою\~статті 1000 ЦК України\~визначено, що за договором доручення одна сторона (повірений) зобов`язується вчинити від імені та за рахунок другої сторони (довірителя) певні юридичні дії. Правочин, вчинений повіреним, створює, змінює, припиняє цивільні права та обов`язки довірителя. Відповідно до\~статті 1003 ЦК України\~у договорі доручення або у виданій на підставі договору довіреності мають бути чітко визначені юридичні дії, які належать вчинити повіреному. Дії, які належить вчинити повіреному, мають бути правомірними, конкретними та здійсненими. Частина перша\~статті 1004 ЦК України\~передбачає, що повірений зобов`язаний вчиняти дії відповідно до змісту даного йому доручення. Згідно з частинами першою, другою\~статті 1007 ЦК України\~довіритель зобов`язаний видати повіреному довіреність на вчинення юридичних дій, передбачених договором доручення. Довіритель зобов`язаний, якщо інше не встановлено договором, зокрема, забезпечити повіреного засобами, необхідними для виконання доручення. Відповідно до пункту 3 частини першої\~статті 1006 ЦК України\~повірений зобов`язаний негайно передати довірителеві все одержане у зв`язку з виконанням доручення. Таким чином, в силу положень ч.1\~ст.1000 ЦК України, між [PERSON] , у якості довірителя, та [PERSON] , у якості повіреного, укладено договір доручення. 08.02.2021 року [PERSON] з рахунку [NUMBER] , відкритому в АТ «Райффайзен Банк» на ім`я [PERSON] були зняті грошові кошти у сумі 253\~369 гривень 78 копійок, які були видані [PERSON] на підставі довіреності від 04.08.2020 року, реєстровий №3927, посвідченій приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Іщенко А.В. 10 лютого 2021 року, [PERSON] анулювала довіреність, яка була видана 04 серпня 2020 року на ім`я [PERSON] та 6 жовтня 2021 року, [PERSON] офіційно звернулась до [PERSON] із письмовою вимогою про повернення належних довірителю коштів в сумі 253 369 (двісті п`ятдесят три тисячі триста шістдесят дев`ять) гривень 78 коп., однак відповідачка відмовилася їх повертати. \~ \~ \~ \~Так, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (ч. 1\~ст. 526 ЦК України). Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства. (ст. 530 ЦК України). Верховний Суд в своїй постанові від 07 березня 2018 року у справі №536/378/15-ц зазначив наступне: «Відповідно до частини першої статті 1006\~ЦК України повірений зобов`язаний: повідомляти довірителеві на його вимогу всі відомості про хід виконання його доручення; після виконання доручення або в разі припинення договору доручення до його виконання негайно повернути довірителеві довіреність, строк якої не закінчився, і надати звіт про виконання доручення та виправдні документи, якщо це вимагається за умовами договору та характером доручення; негайно передати довірителеві все одержане у зв`язку з виконанням доручення. Таким чином, законодавством чітко визначено дії повіреного по закінченню виконання договору доручення, зокрема, негайно передати довірителеві все одержане у зв`язку з виконанням доручення». \~ \~ \~ \~Разом з тим, з матеріалів справи вбачається, що [PERSON] негайно після виконання договору доручення не передала [PERSON] все нею одержане у зв`язку з виконанням доручення, а саме, зняті нею 08.02.2021 року кошти в сумі 253 369 (двісті п`ятдесят три тисячі триста шістдесят дев`ять) гривень 78 коп. з АТ «Райффайзен Банк». Також остання проігнорувала вимогу позивачки про належне виконання взятих на себе зобов`язань. За встановлених обставин, з [PERSON] , як повіреної, на користь [PERSON] , як спадкоємця довірителя, підлягають стягненню кошти у розмірі 253 369 (двісті п`ятдесят три тисячі триста шістдесят дев`ять) гривень 78 коп. отриманих відповідачкою у зв`язку з виконанням договорів доручення. \~ \~ \~ \~При цьому, доводи [PERSON] в тій частині, що між нею та [PERSON] існувала усна домовленість щодо залишення знятих коштів з рахунку [PERSON] як плату за лікування та поховання чоловіка [PERSON] та відшкодування інших, понесених [PERSON] на утримання [PERSON] є безпідставними та спростовуються матеріалами справи. Будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження вказаних доводів відповідачкою суду не надано, у тому числі й наявність між ними письмового договору тощо. Крім того, відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по зверненню до суду в розмірі 2 533 грн. 70 коп. Також позивач, у зв`язку із захистом свої прав поніс судові витрати які складають із наступного: витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 31 000 грн. 00 коп. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд керується наступним. Положеннями ст.137\~ЦПК України регламентовано, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правової допомоги за рахунок держави. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану з справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів, тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. За змістом ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч.3 ст.141\~ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. \~ \~ \~ \~Згідно ст.30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 року, гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. Таким чином, документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката, пов`язані з розглядом справи, підлягають компенсації. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, зокрема рішення від 30.03.2004 року у справі «Меріт проти України», заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим. У наданих суду поясненнях представник відповідача зазначав на те, що розмір заявлених витрат на правничу допомогу є завищеним та таким, що не відповідає критеріям розумності та реальності адвокатських витрат. Звертав увагу на те, що заявлені витрати не відповідають рівню складності справи та не відповідають принципу співрозмірності. Згідно вимог ч.5\~ст.137 ЦПК України\~у разі дотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Даючи оцінку зазначеним вище аргументам, наведеним у запереченнях, суд враховує їх з огляду на складність справи та наявність численної усталеної судової практики в аналогічних справах, ціну позову та її значення для сторін, обсяг наданих адвокатом послуг та виконаних робіт й відповідно приходить до висновку, що витрати на правничу допомогу у розмірі 31 000 гривень є неспіввмірними та підлягають зменшенню до 20 000 гривень.

Outcome: approved