Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-07 00:00:00

24.04.2020 [PERSON] звернулась до суду з позовом, в якому просила суд: стягнути з відповідача [PERSON] на її користь відшкодування завданої матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири в розмірі 127\~084, 54 грн., відшкодувати моральну шкоду в розмірі 6000 грн. та судові витрати. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позову посилалась на те, що вона є власником квартири [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] є власницею квартири [ADDRESS] . 14.06.2019 вона повернулась додому і перебуваючи на кухні ,відчула, що зі стелі на неї капає вода. Виявивши вказане, вона відразу повідомила сусідам з кв. [ADDRESS] , яка знаходиться поверхом вище, про залиття її квартири. Поступово вода почала литись сильніше. Мешканець квартири [ADDRESS] [PERSON] , повідомив, що в коридорі біля стінки суміжної з кухнею, приблизно на місті течі у них стоїть пральна машина і можливо протікає шланг пральної машини та сказав, що все полагодить. Впродовж деякого часу вода стала капати повільніше, а потім зовсім припинилась. Її співмешканець відразу піднявся до кв. [ADDRESS] та побачив встановлену пральну машину в коридорі квартири, під якою була вода. З приводу залиття квартири, вона одразу звернулась до власників квартири [ADDRESS] в усному порядку з пропозицією щодо відшкодування заподіяної шкоди, однак отримала відмову. Цього ж дня, 14.03.2019 вона звернулась з письмовою заявою до ОСББ «Червоний банківець» щодо створення комісії для встановлення винуватців залиття належної їй квартири, наявність у них актів підключення побутових приладів, проектної документації та зміни конструкції стояків опалення та складення акту про затоплення і дефектного акту. Про роботу комісії вона просила повідомити винуватців залиття. Вказану заяву прийняла голова правління 14.03.2019. Лише 26.03.2019 головою правління ОСББ «Червоний банківець» була створена комісія по її заяві. В результаті обстеження комісією було складено акт від 26.03.2019, згідно якого при огляді квартири [ADDRESS] виявлено, що в житловій кімнаті 18,8 кв.м. на віконних відкосах маються сухі тріщини та здуття площею приблизно 1,5 кв.м., сліди залиття відсутні. На кухні, на підвісній дерев`яній стелі видно білі сухі сліди невідомого походження площею 2 кв.м. На робочій стіні порушена цілісність обліцовочної керамічної плитки на площі 1,5 кв.м. На настінних шафах корпусних кухонних меблів з тильного боку є темні сухі плями, можливо сухі сліди патьоків невідомого походження. Видимих слідів затікання води, залиття в приміщенні кухні не виявлено. При обстеженні квартири [ADDRESS] в присутності мешканця квартири [PERSON] факти несправності санітарно-технічного обладнання, течі теплових мереж, водопостачання не встановлені. Мокрі сліди затоплення водою підлоги і стін в квартирі відсутні. Висновки комісії, викладені в акті: вказані локальні зміни поверхні дерев`яних плит перекриття стелі на кухні, на тильній стороні навісних кухонних шафок, відкосів в житловій кімнаті неможливо визначити за термінами їх прояви, так як видимі сліди залиття квартири відсутні. Запропоновано звернутись до професійного експерта. Вказала, що вона особисто з вказаним актом не погодилась, про що зробила помітку в акті. 29.03.2019 головою правління ОСББ «Червоний банківець» було вручено їй лист від 29.03.2019 №7, в якому голова правління додатково повідомила, що її прохання перевірити наявність акту підключення побутових приладів, проектної документації на зміну конструкції стояків опалення у сусідів не належить до повноважень правління ОСББ. Вважає, що голова правління [PERSON] не створила комісію та не з`явилась сама відразу на виклик про залиття 14.03.2019, як це мала робити, а вийшла на місце залиття лише через 12 тижнів. За 12 тижнів місце залиття встигло висохнути, залишивши за собою сліди патьоків на підвісній дерев`яній стелі в кухні у вигляді білих сухих слідів, на робочій поверхні та підлозі відпала керамічна плитка ,від вологи зіпсувались кухонні меблі, на поверхнях стелі, стін та меблів з`явився грибок. Отримавши акт комісії від 26.03.2019, вона 27.03.2019 звернулась до інженера проектувальника [PERSON] , яка на її замовлення склала дефектний акт щодо необхідного виконання ремонтних робіт по відновленню пошкоджень, завданих внаслідок залиття квартири [ADDRESS] ; локальний кошторис на виконання ремонтних робіт по відновленню пошкоджень завданих внаслідок залиття квартири, зведений кошторисний розрахунок вартості об`єктів будівництва-ремонт у квартирі [ADDRESS] , договірна ціна ремонту квартири [ADDRESS] , підсумкова відомість ресурсів. Згідно зведеному кошторисному розрахунку вартості об`єктів будівництва-ремонт у квартирі [ADDRESS] , вартість відновлювальних робіт разом з необхідними матеріалами після залиття відповідачем квартири становить 98\~163,08 грн. Відповідно до Звіту про проведення технічного обстеження квартири [ADDRESS] від 21.10.2019, складеного експертом Трет`яковим С.А. та затвердженого ТОВ « МЕГА-В» експертом встановлено, що є пошкодження будівельних конструкцій внаслідок залиття в результаті протікання рідини з розташованої на 3 поверсі квартири [ADDRESS] (оздоблення стіни, підлоги кухні, оздоблення стелі та стіни у вбудованій шафі коридору, оздоблення стелі та стіни у 1 кімнаті) ,які впливають на довговічність будівельних конструкцій та потребують проведення ремонтно-відновлювальних робіт. За вказане обстеження нею було сплачено 3500 грн. Звітом №9-ОИ про вартість майна від 26.12.2019, виготовленого Харківською торгово-промисловою палатою, встановлено, що вартість матеріального збитку по усуненню пошкоджень оздоблення стелі та меблів складає 20\~949, 06 грн., з яких усунення пошкоджень на стелі-14558,06 грн. та усунення пошкоджень кухонних меблів 6391, 00 грн. За складення вказаного звіту нею сплачено 2400 грн. Крім того, згідно висновку експертного дослідження Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса №27623 від 17.12.2019, на наданому зразку фрагменту кухонних меблів зовнішня поверхня уражена пліснявими грибами. Отже, факт завданої їй шкоди підтверджується актом, кошторисом по відновленню пошкоджень завданих залиттям квартири, наданими висновками звітів та експертиз. Також ,вказала, що розмір завданої їй матеріальної шкоди становить 127\~084, 54 грн., з яких: 98\~163, 08 грн.-витрати на ремонт завданих пошкоджень, 20949,06 грн.-усунення пошкоджень оздоблення стелі та кухонних меблів, 3500 грн. витрати на оплату послуг експерта з технічного обстеження квартири після залиття, 2400 грн.-витрати на оплату послуг оцінювача Харківської торгівельно- промислової палати, 2072,40 грн.-витрати на оплату послуг експерта ХНДІСЕ ім. засл. Проф. М.С. Бокаріуса. Крім того, неправомірними діями відповідача їй було завдано моральної шкоди, яка виразилась в негативних емоціях та переживаннях, яку вона оцінює в 6000 грн. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 29.04.2020 відкрито загальне позовне провадження у справі. 30.07.2020 до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача просив відмовити в задоволенні позову. Посилався на те, що 26.03.2019 було складено акт, відповідно до якого встановлено, що при огляді квартири [ADDRESS] , виявлено, що в житловій кімнаті на площі 18,8 кв.м. на віконних відкосах є сухі тріщини і здуття площею приблизно 1,5 кв.м. Сліди залиття відсутні. На кухні, на підвісному дерев`яному стелі видно сухі білі сліди невідомого походження площею 2 кв..м. На робочій стіні порушені цілісність облицювальної керамічної плитки на площі 1,5 кв.м. На настінних шафках корпусних кухонних меблів з тильного боку є темні сухі плями можливо сухі сліди патьоків невідомого походження. Видимих слідів затікання води, залиття в приміщенні кухні не виявлено. При обстеженні квартири [ADDRESS] в присутності мешканця квартири [PERSON] факти несправності санітарно-технічного обладнання, течі теплових мереж, водопостачання не встановлені. Мокрі сліди затоплення водою підлоги та стін квартири відсутні. Висновком комісії встановлено, що зазначені локальні зміни поверхні дерев`яних плит перекриття стелі та кухні на тильовій стороні навісних кухонних шафок, відкосів в житловій кімнаті неможливо визначити за терміном їх появи, так як видимі сліди залиття в квартирі відсутні. Таким чином, при складенні акту ,факт залиття квартири позивача внаслідок течі саме з квартири відповідача не виявлений, як і не виявлено причину залиття, та наявність взагалі залиття квартири не виявлено. [PERSON] , не перешкоджав в обстеженні квартири [ADDRESS] , що свідчить про свідоме переконання у відсутності будь-якої вини. Одночасно акт є первинним документом, що засвідчує факт певної події, а тому не може ґрунтуватись на інших документах. Крім того, вказав, що обов`язкового складання актів безпосередньо у момент залиття правила (Наказ Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2004 №76) не вимагають. Також, даний пункт не встановлює протягом якого строку має бути складений акт про залиття квартири. Звертаючись 14.03.2019 року з відповідною заявою до ОСББ «Червоний банківець» позивач свідомо просила повідомити ймовірних винуватців рекомендованим листом, хоча за текстом позовної заяви доступ до квартири відповідача було надано в той же день, і слідів або підстав залиття квартири поверхом вище виявлено не було. При цьому, маючи можливість зробити фотознімки залиття квартири в день такого залиття, позивачем цього зроблено не було. Одночасно, позивач не телефонувала в комунальні та аварійні служби, які усувають аварії і несправностей в житлових будинках, що також свідчить про відсутність залиття квартири [ADDRESS] як взагалі так і саме 14.03.2019. Також, метою складення звіту про проведення технічного обстеження слугує прийняття в експлуатацію об`єктів (відповідно до Наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 03.07.2018 №158 та зареєстрований в МЮУ 28.08.2018 №976/32428), натомість позивач помилково його долучає в якості доказу щодо залиття квартири [ADDRESS] 14.03.2019. Крім того, відповідно до додатку №2 вказаного порядку звіт про проведення технічного обстеження проводиться з метою визначення можливості або неможливості його надійної та безпечної експлуатації, але всупереч мети, експертом [PERSON] у звіті вказана мета: встановлення обсягу пошкоджень, а також визначення причин пошкодження внаслідок залиття квартири, що суперечить основоположній меті вказаного порядку. Також, дивним є висновок експерта [PERSON] щодо залиття квартири в результаті протікання рідини розташованої на 3 поверсі квартири [ADDRESS] ,оскільки експерт навіть не був у вказаній квартирі. Дату залиття квартири, експертом також не вказано. Також представник вказав, що в дефектному акті від 27.03.2019 зазначені загальні площі кімнат, коридору ,стіни, підлоги, а позивач бажає за рахунок відповідача зробити новий ремонт у всій кімнаті 1, коридорі, підлоги кухні і стін. Матеріальна шкода від залиття квартири повинна бути визначена від вартості відновлювального ремонту, тобто такого становища, яке існувало до залиття, а не здійснення покращеного ремонту. Дефектний акт, локальний кошторис на будівельні роботи №2-1-1 (б/д), зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва, підсумкова відомість ресурсів, договірна ціна суперечать акту залиття, охоплює ремонт і інших приміщень квартири позивача, які за актом про залиття від 26.03.2019 пошкоджень не мають. Одночасно, локальний кошторис на будівельні роботи №2-1-1 не містить вихідні відомості про стан квартири, які повинні враховуватись при визначенні обсягу робіт та матеріалів для ремонту, а також взагалі невідомо, чи проводився огляд вказаного об`єкту оцінки підрядною організацією для визначення обсягу та вартості необхідних будівельних робіт для цілей виконання розрахунків, оскільки позивачем надана лише договірна вартість ремонтних робіт житлової квартири [ADDRESS] , а не розмір встановлених збитків в результаті нібито залиття. Крім того, позивачем не зазначається, коли нею були проведені останні ремонті роботи, оскільки відшарування плитки, штукатурки, шпалер в квартирі також може бути спричинене внаслідок неякісного проведення робіт з укладки плитки або неякісного матеріалу або у зв`язку з неналежною експлуатацією протягом тривалого часу. Також, житловий будинок [ADDRESS] зданий в експлуатацію в 1928 році, а побудований в 1917, тобто йому вже 92 роки зі здачі в експлуатацію, що може свідчити про відшарування плитки у квартирі у зв`язку з можливою усадкою будинку. Разом з тим, висновок експертного дослідження №27623 об`єктів рослинного походження від 17.12.2019 не може слугувати доказом залиття квартири [ADDRESS] , 14.03.2019 року, оскільки як вбачається з висновку для дослідження наданий прозорий пакет з полімерного матеріалу, в якому міститься плаский коричневого кольору об`єкт, який складається з декількох, щільно поєднаних між собою шарів, на одній з поверхонь спостерігається нашарування чорного кольору. З висновку вказаної експертизи вбачається, що на даному зразку зовнішня поверхня уражена пліснявими грибами, однак в експертизі не зазначено, звідки наданий об`єкт, скільки часу цей об`єкт уражений пліснявими грибами та причина ураження цього об`єкту пліснявими грибами. Звіт №9-оИ про оцінку вартості майна є також сумнівним, оскільки складений 13.12.2019, тобто майже через 9 місяців з моменту нібито залиття квартири, крім того, відповідно до п.2,3 строк дії звіту про оцінку становить не більше 6 місяців з дати проведення оцінки, оцінювач не проводив спеціальної перевірки інформації щодо плитки настінної, тому стверджувати, що плитка настінна розміром 20*20 була італійська також досить сумнівно, як і сумнівний рахунок-фактура №09.12.2019 від 09.12.2019, оскільки цей рахунок складений без порівняння нібито пошкоджень стелі станом на 14.03.2019. Представник вказав, що оскільки завдання позивачу матеріальної шкоди неправомірними діями відповідача не встановлено, підстави для відшкодування моральної шкоди відсутні. 30.07.2020 до суду надійшли письмові пояснення представника третьої особи ОСББ «Червоний банківець», в яких представник просив відмовити в задоволенні позову. Посилалась на те, що строки, відповідно до яких повинен бути складений акт правила не містять. 26.03.2019 було складено акт, відповідно до якого встановлено, що при огляді квартири [ADDRESS] , виявлено, що в житловій кімнаті на площі 18,8 кв.м. на віконних відкосах є сухі тріщини і здуття площею приблизно 1,5 кв.м. Сліди залиття відсутні. На кухні, на підвісному дерев`яному стелі видно сухі білі сліди невідомого походження площею 2 кв..м. На робочій стіні порушені цілісність облицювальної керамічної плитки на площі 1,5 кв.м. На настінних шафках корпусних кухонних меблів з тильного боку є темні сухі плями можливо сухі сліди патьоків невідомого походження. Видимих слідів затікання води, залиття в приміщенні кухні не виявлено. При обстеженні квартири [ADDRESS] в присутності мешканця квартири [PERSON] факти несправності санітарно-технічного обладнання, течі теплових мереж, водопостачання не встановлені. Мокрі сліди затоплення водою підлоги та стін квартири відсутні. Висновком комісії встановлено, що зазначені локальні зміни поверхні дерев`яних плит перекриття стелі та кухні на тильовій стороні навісних кухонних шафок, відкосів в житловій кімнаті неможливо визначити за терміном їх появи, так як видимі сліди залиття в квартирі відсутні. Таким чином, при складенні акту ,факт залиття квартири позивача внаслідок течі саме з квартири відповідача не виявлений, як і не виявлено причину залиття, та наявність взагалі залиття квартири не виявлено. Вказала, що оскільки [PERSON] не доведено вини відповідача у вчиненні залиття, як і самого факту залиття квартири та його причини, в даному випадку відсутні всі необхідні елементи складу цивільного правопорушення, що свідчить про можливість настання цивільно-правової відповідальності відповідача у справі, а тому позов задоволенню не підлягає. Ухвалою суду від 22.10.2020 задоволено клопотання позивача про виклик та допит свідків, закрито підготовче провадження у справі. Позивач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила задовольнити, в подальшому подали заяви про розгляд у їх відсутність. Відповідач [PERSON] та її представник [PERSON] в судовому засіданні заперечували проти вимог позову, в задоволенні позову просили відмовити. В подальшому подали аяву про розгляд справи у їх відсутність. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив. Згідно\~ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 р., суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права. Європейський суд з прав людини у рішенні від 03.04.2008 р. у справі «Пономарьов проти України» (заява №3236/03) вказує, що сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Враховуючи строки розгляду справи та надані пояснення сторін в судовому засіданні, допит свідків, суд вважає за модливе закінчити розгляд спарви у відсутність нез*явившихся сторін. Суд, вислухавши учасників справи, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи прийшов до наступних висновків. Судом встановлено та підтверджено дослідженими доказами, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується договором дарування квартири від 04.07.2008, посвідченого державним нотаріусом Першої ХДНК та зареєстрований в реєстрі за №5-2785. Вказана квартира складається з 4 кімнат, житловою площею 60,0 кв.м., загальною площею 94,0 кв.м. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №207404491 від 23.04.2020. З матеріалів справи вбачається та не оспорювалось сторонами, що будинок за адресою: [ADDRESS] перебуває на балансі ОСББ «Червоний банківець». 14.03.2019 позивач [PERSON] звернулась з письмовою заявою до ОСББ «Червоний банківець» щодо створення комісії для встановлення винуватців залиття належної їй квартири, наявність у них актів підключення побутових приладів, проектної документації та зміни конструкції стояків опалення та складення акту про затоплення і дефектного акту. 26.03.2019 головою правління ОСББ «Червоний банківець» була створена комісія по заяві позивача [PERSON] . В результаті обстеження комісією було складено акт комісією ОСББ «Червоний банківець» від 26.03.2019, згідно якого при огляді квартири [ADDRESS] виявлено, що в житловій кімнаті 18,8 кв.м. на віконних відкосах маються сухі тріщини та здуття площею приблизно 1,5 кв.м., сліди залиття відсутні. На кухні, на підвісній дерев`яній стелі видно білі сухі сліди невідомого походження площею 2 кв.м. На робочій стіні порушена цілісність обліцовочної керамічної плитки на площі 1,5 кв.м. На настінних шафах корпусних кухонних меблів з тильного боку є темні сухі плями, можливо сухі сліди патьоків невідомого походження. Видимих слідів затікання води, залиття в приміщенні кухні не виявлено. При обстеженні квартири [ADDRESS] в присутності мешканця квартири [PERSON] факти несправності санітарно-технічного обладнання, течі теплових мереж, водопостачання не встановлені. Мокрі сліди затоплення водою підлоги і стін в квартирі відсутні. Висновки комісії, викладені в акті: вказані локальні зміни поверхні дерев`яних плит перекриття стелі на кухні, на тильній стороні навісних кухонних шафок, відкосів в житловій кімнаті неможливо визначити за термінами їх прояви, так як видимі сліди залиття квартири відсутні. В наведеному акті зазначено, що [PERSON] з ним не згодна. [PERSON] 27.03.2019 звернулась до інженера проектувальника [PERSON] , яка на її замовлення склала дефектний акт щодо необхідного виконання ремонтних робіт по відновленню пошкоджень, завданих внаслідок залиття квартири [ADDRESS] ; локальний кошторис на виконання ремонтних робіт по відновленню пошкоджень завданих внаслідок залиття квартири, зведений кошторисний розрахунок вартості об`єктів будівництва-ремонт у квартирі [ADDRESS] , договірна ціна ремонту квартири [ADDRESS] , підсумкова відомість ресурсів. Згідно зведеному кошторисному розрахунку вартості об`єктів будівництва-ремонт у квартирі [ADDRESS] , вартість відновлювальних робіт разом з необхідними матеріалами після залиття відповідачем квартири становить 98\~163,08 грн. Відповідно до Звіту про проведення технічного обстеження квартири [ADDRESS] від 21.10.2019, складеного експертом Трет`яковим С.А. на замовлення [PERSON] та затвердженого ТОВ «МЕГА-В» експертом вказано, що є пошкодження будівельних конструкцій внаслідок залиття в результаті протікання рідини з розташованої на 3 поверсі квартири [ADDRESS] (оздоблення стіни, підлоги кухні, оздоблення стелі та стіни у вбудованій шафі коридору, оздоблення стелі та стіни у 1 кімнаті), які впливають на довговічність будівельних конструкцій та потребують проведення ремонтно-відновлювальних робіт. Як вбачається з даного звіту, всі вихідні дані, в тому числі і щодо причини залиття надані позивачем. Звітом №9-ОИ про вартість майна від 26.12.2019, виготовленого Харківською торгово-промисловою палатою, на замовлення [PERSON] встановлено, що вартість матеріального збитку по усуненню пошкоджень оздоблення стелі та меблів складає 20\~949, 06 грн. Вартість усунення пошкоджень плитки не встановлювалась. Вартість настінної плитки складає такий діапазон-737,00-1436,00 грн. за 1 кв.м. Також в цьому звіті зазначено, що причинно-наслідковий зв`язок залиття квартири оцінювачем-експертом не встановлюється. Крім того, згідно висновку експертного дослідження Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса №27623 від 17.12.2019 на замовлення [PERSON] на наданому зразку фрагменту кухонних меблів зовнішня поверхня уражена пліснявими грибами. В судовому засіданні, за клопотанням позивача були допитані свідки. Допитаний в якості свідка [PERSON] пояснив суду, що мешкає у спірному будинку з 2003 року, влітку мешкає на дачі. Вказав, що є чоловіком позивача. В 2019 році було залиття квартири із квартири зверху. Постійно були стіни то вологі то на них були краплі. 14.03.2019 вода в квартири потекла струмком. В березні 2019 року він жив на дачі, але 02-03 березня 2019 бачив калюжі в квартирі та була мокра стіна. Звертався до сусідів, але вони казали, що в них сухо. 14.03.2019 в квартирі по стіні текла вода та каплі лились зі стелі, була калюжа на меблях та підлозі. Звернувся до сусіда, він сказав, що в нього сухо, але через 1 годину сказав, що в пральній машині підтікав шланг зливу (так сказав сусід). Через деякий час вода перестала капати. Після 14.03.2019 більше такого не було. Позивач зверталась до сусідів про відшкодування шкоди, проте вони не відреагували. В ЖКП також 14.03.2019 звернулась, проте комісії в цей день не було. Після залиття була пошкоджена стеля, була пліснява, плитка відійшла від стіни, частково розбилась меблі здулись. Приїздили експерти оглядали квартиру. З березня він проживав на дачі, 1 раз на тиждень навідувався на квартиру. Вказав, що заходив у квартиру до сусідів, але по квартирі не ходив, мокрих слідів в квартирі не бачив. 14.03.2019 він був вдома. Чоловік на ім`я [PERSON] жив в квартирі зверху, хто власник цієї квартири, він не знає. Знає, що позивач ввечері 14.03.2019 звернулась з приводу залиття в ЖКП, до цього вони в ЖКП не звертались, тільки розмовляли з сусідами. Допитана в якості свідка [PERSON] пояснила суду, що є подругою позивача. В березні 2019 року позивача вдома не було, вона годувала їх кішку. 06.03.2019 були часті краплі в кухні, калюжі на столі. 07.03.2019 вона зателефонувала позивачу та остання приїхала. 14.03.2019 вона також була в квартирі позивача. Бачила, що плити на стелі в кухні були покриті пліснявою, були мокрі сліди та стелі. Позивач звернулась до сусідів зверху з приводу даного факту та відшкодування шкоди, проте отримала відмову. В ЖКП позивач зверталась, знає це зі слів позивача. Комісію вона не бачила. Вказала, що декілька років в квартирі позивача (на кухні) стоїть запах плісняви. Позивач казала їй, що телефонувала сусіду зверху [PERSON] , проте результатів не було. 14.03.2019 в квартирі позивача була мокра стеля, проте не капало. В поліцію з приводу даного факту не зверталась. Також судом були задоволені клопотання представника відповідача про виклик інших свідків, які в судове засідання не прибули. Відповідно до листа Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса» зазначено, що на судову повістку про виклик експерта в судове засідання повідомляють, що експерт [PERSON] наказом директора №263/07-02 від 12.03.2021 звільнена з займаної посади у зв`язку зі смертю. Відповідно до пояснень [PERSON] від 10.07.2023 зазначено, що нею складено та підписано звіт про оцінку №9-ОИ від 26.12.2019. Висновки та судження експерта складено в даному звіті. Звіт складено з метою визначення розміру матеріального збитку внаслідок залиття квартири. Факт залиття квартири описано в експертному висновку, який зазвичай надається фахівцями ТПП. Причинно-наслідковий зв`язок залиття квартири оцінювачем-експертом не встановлюється та не входить до його компетенції. Відповідно до заяви директора ТОВ «Мега-В» Трет`якова В. зазначено, що усі наслідки залиття квартири позивача були відображені в його Звіті від 21.10.2019 про проведення технічного обстеження. Вказав, що він має кваліфікаційний сертифікат відповідального виконавця окремих видів робіт (послуг), пов`язаних зі своренням об`єкта архітектури АЕ №000680 від 28.08.2012. Вказав, що працюючи в 2019 році в м.Харкові він провів обстеження та визначив технічний стан житлової квартири за адресою: [ADDRESS] , що належала [PERSON] , на її замовлення. В подальшому представник відповідача не наполягав на виклику цих свідків. \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до частини другої статті 13 ЦК України \~ \~ \~ \~при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України \~ \~ \~ \~власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Згідно з приписами ст. 1166 ЦК України, яка встановлює загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню, обчислюється, виходячи із реальної вартості втраченого майна або вартості виконаних робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі на момент розгляду справи. Факт наявності шкоди майну позивача повинен підтверджуватися належними та допустимими доказами, позивачем доведено та обґрунтовано розмір спричиненої майнової шкоди. У частині першій статті 81 ЦПК України закріплене загальне правило розподілу обов`язків з доказування, а саме кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків наявності підстав звільнення від доказування. Відповідно до ст. 76 ЦПК України дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів) для вирішення справи, встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством (ч. 1 ст. 102 ЦПК України). Причина затоплення квартири має бути підтверджена актом про затоплення чи висновком судового експертного-будівельного дослідження. Якщо позивачем доведено розмір завданої шкоди, протиправність дій відповідача, причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття квартири позивача, то завдана шкода підлягає стягненню з відповідача в суді. Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Матеріалами справи встановлено, що 26.03.2019 було складено акт житлової організації, відповідно до якого при огляді квартири [ADDRESS] , виявлено, що в житловій кімнаті на площі 18,8 кв.м. на віконних відкосах є сухі тріщини і здуття площею приблизно 1,5 кв.м. Сліди залиття відсутні. На кухні, на підвісному дерев`яному стелі видно сухі білі сліди невідомого походження площею 2 кв..м. На робочій стіні порушені цілісність облицювальної керамічної плитки на площі 1,5 кв.м. На настінних шафках корпусних кухонних меблів з тильного боку є темні сухі плями можливо сухі сліди патьоків невідомого походження. Видимих слідів затікання води, залиття в приміщенні кухні не виявлено. При обстеженні квартири [ADDRESS] в присутності мешканця квартири [PERSON] факти несправності санітарно-технічного обладнання, течі теплових мереж, водопостачання не встановлені. Мокрі сліди затоплення водою підлоги та стін квартири відсутні. Висновком комісії встановлено, що зазначені локальні зміни поверхні дерев`яних плит перекриття стелі та кухні на тильовій стороні навісних кухонних шафок, відкосів в житловій кімнаті неможливо визначити за терміном їх появи, так як видимі сліди залиття в квартирі відсутні. Таким чином, судом вбачається, що при складенні акту 26.03.2019 факт залиття квартири позивача внаслідок течі саме з квартири відповідача не встановлено, як і не виявлено причину залиття, та наявність взагалі залиття квартири саме 24.03.2019 року не виявлено. Позивачем не оспорювався відповідний акт від 26.03.2019 у встановлено законом порядку та протягом усього розгляду справи. Акт про залиття це обов`язковий документ, який складається комісією з метою фіксування події та з`ясування причин залиття приміщення. Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76, передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). Акт про наслідки залиття житлового приміщення повинен обов`язково містити /шаблон Акту/: 1) \~ \~ \~ \~Комісію у складі: 1.1. Представника організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій; 1.2. Представника організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання; 1.3. Представника власника будинку, будинкового комітету; 1.4. Начальника організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (для затвердження); 1.5. Зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної (обов`язково). 2) \~ \~ \~ \~Наступні відомості: 2.1. Дата складання акта (число, місяць, рік); 2.2. Прізвища, ініціали та посади членів комісії; 2.3. Прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; 2.4. Адреса квартири, поверх, форма власності; 2.5. Характер залиття та його причини; 2.6. Завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); 2.7. Висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Складання акту про наслідки залиття житлового приміщення з порушенням вищевказаних вимог (діючого законодавства) є однією з підстав для відмови в задоволенні позовної заяви оскільки акт, в розумінні закону, є єдиним документом, яким підтверджується факт залиття квартири. Вказане твердження підтверджується актуальним висновком Верховного Суду від 21.02.2018 у справі №2-1974/11, в якому зазначено наступне: "виходячи з викладеного, правильним є висновок суду першої інстанції, з яким обґрунтовано погодився апеляційний суд, що вищевказаний акт від 12 грудня 2007 року не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, в ньому не зазначені конкретні причини залиття квартири та особи, які допустили таке залиття, інші необхідні для такого документа реквізити. Тому цей акт не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди". Таким чином, в даному спорі доказів, що саме з вини відповідача у справі сталося залиття квартири [ADDRESS] 14.03.2019 року, суду не надано. Постановою Верховного Суду від 10.05.2018 у справі №465/2120/14-ц зроблено наступні висновки: "виходячи з викладеного суди не звернули увагу на невідповідність акта обстеження від 06 лютого 2014 року зазначеним Правилам, оскільки він не містить відомостей щодо характеру залиття та його причини, не зазначено осіб, які допустили таке залиття, а також інші необхідні відомості, які слід зазначити при складанні такого виду документа. При цьому, він був складений більше, ніж через п`ять місяців з моменту можливого залиття приміщення, належного ПП " [PERSON] "". Майже аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 22.05.2019 у справі №640/8205/17, відповідно до якої суд дійшов висновку, що "Враховуючи викладене, правильним є висновок суду першої інстанції, з яким обґрунтовано погодився апеляційний суд, що вищевказаний акт від 07 липня 2014 року не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, в ньому не зазначені конкретні причини залиття квартири та особи, які допустили таке залиття, інші необхідні для такого документа реквізити. Тому цей акт не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди. Отже, доводи відповідача щодо відсутності її вини у залитті квартири позивача правомірно взято судами до уваги". В постанові Верховного Суду від 24.06.2021 у справі №242/4773/17 міститься наступний висновок: "цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, тому, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Позивач не зобов`язаний доводити вину відповідача у заподіянні шкоди. Особа, якій спричинено шкоду, подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір спричиненої шкоди, а також докази того, що саме відповідач її спричинив або є особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду". В постанові Верховного суду від 25.11.2020 у справі №344/11147/17 визначено, що "акт від 08 липня 2017 року не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, в ньому не зазначені конкретні причини залиття квартири та особи, які допустили таке залиття, відсутній висновок про встановлення вини особи, яка вчинила залиття та інші необхідні для такого документа реквізити, а тому обґрунтованим є висновок судів попередніх інстанцій про те, що цей акт не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди. Інших доказів неправомірності дій відповідача щодо залиття належної позивачу квартири матеріали справи не містять. Клопотань про проведення судової експертизи з метою з`ясування причин залиття квартири позивач не заявляв". Верховний Суд неодноразово наголошував у своїх постановах про те, що у разі невідповідності складеного акту вимогам Правил щодо його складання, він не може бути належним та допустимим доказом у справі, за відсутності інших доказів, що свідчать про винуватість відповідача у заподіянні шкоди, а тому залишив без змін рішення судів попередніх інстанцій про відмову у задоволенні позовних вимог про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири. Враховуючи вказані висновки Верховного Суду, зібрані у справі докази, невідповідність акту від 26.03.2019 вимогам Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженим наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 №927/11207, відсутність доказів, які б свідчили про факт завдання шкоди саме відповідачем [PERSON] у справі, на яку законом покладено обов`язок відшкодувати шкоду (за наявності вини), вважаю, що позовні вимоги [PERSON] є такими, що не підлягають задоволенню. Надані позивачем до позовної заяви фотознімки з пошкодженням не є належними та допустимими доказами у справі і саме факту залиття 14.03.2019 року з провини відповідача, оскільки не містять дату та час їх створення. Крім того, позивачем не надано доказів її звернення в комунальні та аварійні служби, які усувають аварії і несправностей в житлових будинках, що також ставить під сумнів залиття квартири [ADDRESS] як взагалі, так і саме 14.03.2019, що інкриміновано відповідачу в позові. Таким чином, позивачем не подано до суду належних та допустимих доказів на підтвердження залиття квартири позивача відповідачем 14.03.2019. А посилання в акті від 26.03.2019 про наявність сухих тріщин вздуття, сухих плям, слідів на стіні, порушення цілісності плитки, плями на меблі не можуть бути належними доказами залиття саме 14.03.2019 і саме відповідачем. Судом також вбачається, що у Звіті про проведення технічного обстеження квартири від 21.10.2019 відсутня дата залиття квартири, залиття квартири відбулося 14.03.2019, в той час як вказаний звіт виготовлений лише 21.10.2019. Крім того, відповідно до додатку №2 вказаного порядку звіт про проведення технічного обстеження проводиться з метою визначення можливості або неможливості його надійної та безпечної експлуатації, але всупереч мети, експертом у звіті вказана мета: встановлення обсягу пошкоджень, а також визначення причин пошкодження внаслідок залиття квартири, що суперечить основоположній меті вказаного порядку. Матеріальна шкода від залиття квартири повинна бути визначена від вартості відновлювального ремонту, тобто такого становища, яке існувало до залиття, а не здійснення покращеного ремонту. І це стосується і зазанченого ремонту плитки саме у вигляді її заміни з ззанченням на думку суду завищеної вартості за відсутності даних про пошкодження плитки, та зазначення даних про заміну меблів в іншій кімнаті, і які пошкодження меблів не були зафіксовані в акті огляду, що також судом розцінюєтья як неналежність та достосвірність доказів. Також, посилання у звіті від 21.10.2019 про причину залиття не є коректним та таким, що не відповідають обставинам справи, оскільки було зазанчено зі слів позивача. До показань свідків суд ставиться критично, враховуючи, що свідок [PERSON] є чоловіком позивача та може бути зацікавленим у справі, на 14.03.2019 жив на дачі. Свідок [PERSON] , що є подругою позивачки пояснила, що у квартирі позивача за декілька років до 06.03.2019 стояв запах плісняви, 3-4 роки як був запах, для появи плісняви потрібно не менше року, а причини протікання стелі їй не відомі, таким чином її покази не підтверджують залиття квартири позивача 14.03.2019 та його причини, на які посилається у позові позивач. Дефектний акт, локальний кошторис на будівельні роботи №2-1-1 (б/д), зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва, підсумкова відомість ресурсів, договірна ціна суперечать акту залиття, охоплює ремонт і інших приміщень квартири позивача, які за актом про залиття від 26.03.2019 пошкоджень не мають. Одночасно, локальний кошторис на будівельні роботи №2-1-1 не містить вихідні відомості про стан квартири, які повинні враховуватись при визначенні обсягу робіт та матеріалів для ремонту, а також взагалі невідомо, чи проводився огляд вказаного об`єкту оцінки підрядною організацією для визначення обсягу та вартості необхідних будівельних робіт для цілей виконання розрахунків, оскільки позивачем надана лише договірна вартість ремонтних робіт житлової квартири [ADDRESS] , а не розмір встановлених збитків в результаті нібито залиття. Доказів на спростування вказаного позивачем надано не було. Крім того, позивачем не зазначається, коли нею були проведені останні ремонті роботи, оскільки відшарування плитки, штукатурки, шпалер в квартирі також може бути спричинене внаслідок неякісного проведення робіт з укладки плитки або неякісного матеріалу або у зв`язку з неналежною експлуатацією протягом тривалого часу. Також, суд погоджується з позицією відповідача, що висновок експертного дослідження №27623 об`єктів рослинного походження від 17.12.2019 не є доказом залиття квартири [ADDRESS] , 14.03.2019 року, оскільки як вбачається з висновку для дослідження наданий прозорий пакет з полімерного матеріалу, в якому міститься плаский коричневого кольору об`єкт, який складається з декількох, щільно поєднаних між собою шарів, на одній з поверхонь спостерігається нашарування чорного кольору. З висновку вказаної експертизи вбачається, що на даному зразку зовнішня поверхня уражена пліснявими грибами, однак в експертизі не зазначено, звідки наданий об`єкт, скільки часу цей об`єкт уражений пліснявими грибами та причина ураження цього об`єкту пліснявими грибами. Крім того, Звіт №9-ОИ про оцінку вартості майна є також неналежним доказом, оскільки складений 13.12.2019, тобто майже через 9 місяців з моменту нібито залиття квартири, крім того, відповідно до п.2,3 строк дії звіту про оцінку становить не більше 6 місяців з дати проведення оцінки, оцінювач не проводив спеціальної перевірки інформації щодо плитки настінної, тому позивачем суду не надано доказів, що плитка настінна розміром 20*20 була італійська. Доказів на спростування вказаного позивачем надано не було. Суд погоджується з твердженням представника відповідача, що протягом розгляду справи позивачем не надано належних доказів, якими можна встановити причини розбіжностей, що містяться в Акті залиття від 26.03.2019 та інших документах, наданих позивачем - звітів експертів, дефектному акті від 27.03.2019 тощо, в частині об`ємів виявлених "сухих слідів невідомого походження". Будь-яких клопотань щодо призначення судом експертизи для встановлення причини залиття або для визначення розміру завданої шкоди під час розгляду справи заявлено не було. Відповідно до ч.ч.3, 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Згідно з ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Належним доказом розміру матеріальної шкоди може слугувати, наприклад, висновок експертизи, кошторис складений відповідною будівельною організацією (зазначені висновки містяться в ухвалах ВССУ від 16 листопада 2016 року у справі № 644/11576/15-ц; від 31 травня 2017 року у справі № 761/10016/13-ц; від 17 серпня 2017 у справі № 667/8086/15-ц). Оскільки, розмір завданої шкоди є істотною обставиною, яка підлягає доведенню, і суд, виходячи із принципу диспозитивності, за відсутності належних доказів, не може на власний розсуд визначати розмір завданої шкоди, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено належними, допустимими, достатніми доказами розміру завданої шкоди. Згідно з положеннями ч.ч. 1-4 ст. 12, ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. На підставі викладеного, суд, оцінивши належність, допустимість, достовірність, достатність доказів, вважає, що позовні вимоги про стягнення з відповідача матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири, задоволенню не підлягають, оскільки 14.03.2019 не встановлений факт залиття квартири позивача, не встановлено винність дій відповідача внаслідок залиття 14.03.2019 року та не встановлений причинно-наслідковий зв`язок між шкодою та діями відповідача. За змістом ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав; моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із нищенням чи пошкодженням її майна. Право особи на відшкодування моральної шкоди виникає за умов порушення права цієї особи, наявності такої шкоди та причинного зв`язку між порушенням та моральною шкодою. \~ \~ \~ \~Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. \~ \~ \~ \~Суд зазначає, що оскільки завдання позивачу матеріальної шкоди неправомірними діями відповідача не встановлено, підстави для відшкодування моральної шкоди також відсутні. Інших підстав для визначення підстав моральної шкоди поизвачем не зазанчено в позові. \~ \~ \~ \~Суд зазначає, що за відсутності підстав для задоволення позову понесені позивачем витрати по сплаті судового збору не підлягають стягненню з відповідача. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed