Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-28 00:00:00

У вересні 2023 року позивач [PERSON] звернувся до Оболонського районного суду м. Києва із позовом до відповідача Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» у якому просить зобов`язати відповідача здійснити перерахунок вартості послуг з постачання теплової енергії мешканцям квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] починаючи з травня 2018 року (особовий рахунок [NUMBER] ), відповідно показників лічильника теплової енергії 6ZR18844140881, з урахуванням показників лічильника станом на квітень 2018 року в розмірі 110 джл. Позивач зазначає, що є власником квартири, яка знаходиться за адресою [ADDRESS] . Постачання теплової енергії до квартири з 01.05.2018 року забезпечується Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», а в попередній період забезпечувалось ПАТ «Київенерго» (нині АТ «К.Енерго»), особовий рахунок позивача [NUMBER] . Облік спожитої теплової енергії в квартирі фіксується лічильником теплової енергії Zelsius С5 - ISF. Позивач зазначає, що станом на 01.08.2023 року відповідачем визначено загальний розмір заборгованості позивача в розмірі 61 745.89 грн., однак позивач із вказаною заборгованість не згідний, оскільки вважає борг більшим на 20 805 грн., або на 23 368.75 грн. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 30.06.2023 року судом відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін. Судом в ухвалі зазначено, що відповідач протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття спрощеного позовного провадження у справі має право подати письмовий відзив разом з доказами, що обґрунтовують доводи його заперечень, який повинен відповідати положенням ст. 178 ЦПК України. 27.10.2023 року представник відповідача надав відзив у якому проти задоволення позову заперечував, вказували що сума заборгованості позивача станом на 01.10.2023 року становить 59 199,65 грн., на підтвердження надають розрахунки заборгованості, вважають вимоги позивача необґрунтованими та такими що не підлягають задоволенню. Дослідивши письмові докази по справі, судом встановлено наступне. [PERSON] є власником квартири, яка знаходиться за адресою [ADDRESS] . КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» з 01.05.2018 після закріплення за ним майна територіальної громади міста Києва набуло статусу виконавця послуг з централізованого опалення (ЦО) у будинку за адресою: [ADDRESS] . Систему ЦО житлового будинку за вказаною адресою згідно із даними програмного комплексу для проведення розрахунків за житлово-комунальні послуги оснащено будинковим засобом обліку теплової енергії зав. № 344478 марки Форт, який встановлено на загальному вводі будинку, тобто обліковує сумарну витрату теплової енергії витрачено на потреби централізованого опалення та постачання гарячої води та одночасно обліковує три корпуси будинку: [ADDRESS] , діапазон розповсюдження - всі квартири будинку; [ADDRESS] , діапазон розповсюдження - всі квартири будинку; [ADDRESS] , діапазон розповсюдження - всі квартири будинку. У відповідність до рекомендацій Мінрегіонбуду України від 06.02.2014р. №8/11.2-19-14 з врахуванням вимог КТМ 204 «Норми та вказівки по нормуванню витрат палива та теплової енергії на опалення житлових та громадських споруд, а також на господарсько-побутові потреби в Україні» та відповідно до Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» та для забезпечення прозорості та коректності нарахувань за послуги з теплопостачання за умов сумарного обліку теплової енергії на потреби централізованого опалення та постачання гарячої води в тепловому пункті житлового будинку було встановлено лічильник холодної води, діапазон розповсюдження якого ідентичний діапазону розповсюдження засобу обліку теплової енергії, який встановлено на загальному вводі будинку. За допомогою показань лічильників холодної води забезпечується максимально точний розрахунок обсягів тепла, необхідного для приготування гарячої води, і нарахувань за послугу з централізованого опалення. Опалювальна площа квартир вищезазначеного будинку становить (дані на 01.05.2023): 5376,05 кв.м; 51 квартира обладнана квартирними засобами обліку теплової енергії; квартири оснащені індивідуальними системами опалення відсутні; нежитлові приміщення, система опалення яких підключена до загальнобудинкової системи відсутні. В квартирі позивача ( [ADDRESS] ) облік спожитих послуг з ЦО здійснюється індивідуальним засобом обліку теплової енергії зав. № 6ZR18844140881. Згідно інформації, яка була інтегрована мережними ресурсами до програмного комплексу КП «Київтеплоенерго» попереднім суб`єктом господарювання - ПАТ «КЇВЕНЕРГО» одиниця вимірювання індивідуального засобу обліку теплової енергії заводський № 6ZR18844140881- Гкал, показники індивідуального засобу обліку теплової енергії зав. № 6ZR18844140881 станом на 01.05.2018 року становили 78,0068 Гкал. Нарахування плати за отриману послугу з ЦО мешканцям вищезазначеного житлового будинку до листопада 2021 року проводились відповідно до п. 12 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 № 630 (далі - Правила), а саме: у багатоквартирному будинку, де окремі або всі квартири обладнані квартирними засобами обліку теплової енергії, споживачі, які не мають таких засобів обліку та які не передали виконавцю показання квартирних засобів обліку теплової енергії, оплачують таку послугу за показаннями будинкового засобу обліку теплової енергії пропорційно опалюваній площі квартири за умови здійснення власником, балансоутримувачем будинку та/або виконавцем заходів з утеплення місць загального користування будинку (далі - МЗК). Підставою для нарахувань витрат теплової енергії, спожитої на опалення МЗК була Методика розрахунку кількості теплоти, спожитої на опалення місць загального користування багатоквартирних будинків, та визначення плати за їх опалення, затверджена наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України № 359 від 31.10.2006 (далі - Методика). Враховуючи те, що частина квартир вищезгаданого житлового будинку обладнано квартирними засобами обліку теплової енергії, розрахунок плати за опалення МЗК його мешканцям здійснювався відповідно до п.п. 2.1.4, 2.2.1, 2.2.2 Методики. З початку опалювального сезону 2019/2020 рр. обсяг теплової енергії, витрачений на опалення МЗК, визначається як частка від загального обсягу споживання теплової енергії на опалення будівлі відповідно до Методики розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затвердженої наказом Міністерства Регіонального розвитку ЖКГ України № 315 від 22.11.2018. З матеріалів справи вбачається, що відповідачем неодноразово здійснювались перерахунки заборгованості, оскільки відбувались постійні перерозподілення обсягу теплової енергії використаної на потреби централізованого опалення будинку, що були зумовлені уточненням даних по індивідуальним засобам обліку теплової енергії квартир (крім іншого встановлення нових засобів обліку теплової енергії в деяких квартирах, несвоєчасне (невірне) надання споживачами показань квартирних засобів обліку теплової енергії, тощо). На початку опалювального сезону 2019-2020 рр. в зв`язку з простроченням повірки вузол розподільного обліку тепловор енергії № 6ZR18844140881 було знято з обліку в програмному комплексі для проведення розрахунків за житлово-комунальні послуги. Нарахування за опалення по квартирі Позивача в період з жовтня 2019 року по грудень 2020 року проводились згідно з показаннями будинкового засобу обліку, як для квартири, яка не має квартирного засобів обліку. В січні 2021 року вузол розподільного обліку теплової енергії зав. № 6ZR18844140881 було відновлено на обліку в програмному комплексі для проведення розрахунків за житлово-комунальні послуги. - в період з листопада 2018 року по квітень 2019 року всі квартири житлового будинку було обладнано квартирними засобами обліку теплової енергії, розрахунок плати за опалення МЗК його мешканцям здійснюється відповідно до п. 2.1.3 Методики, 359, а саме: якщо системою будинкового обліку не передбачено окремого обліку теплової енергії, спожитої на опалення МЗК, але передбачено тепло лічильники в кожного споживача та загальнобудинковий комерційний облік теплоти, кількість теплової енергії на опалення МЗК з урахуванням утрат розподільчими внутрішньо будинковими трубопроводами опалення визначається як різниця між кількістю теплової енергії на опалення будинку та загальною кількістю теплової ецергії на опалення всіх інших приміщень. Тобто кількість теплової енергії витрачена на опалення МЗК визначається як для будинків, квартири яких на 100 відсотків обладнано квартирними засобами обліку теплової енергії. За твердженнями відповідача у відзиві, за період з жовтня 2018 року по жовтень 2021 року власником квартири тобто позивачем оплати за опалення не здійснювались. З 01.11.2021 нарахування плати та визначення обсягів за комунальні послуги у вищезазначеному будинку регулюються Законом України від 09.11.2017 № 2189-VIII «Про житлово-комунальні послуги», Законом України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання», Правилами надання послуги з постачання теплової енергії і типових договорів про надання послуги з постачання теплової енергії, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 № 830 (далі - Правила № 830), Правилами надання послуги з постачання гарячої води та типових договорів про надання послуги з постачання гарячої води, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1182 (далі - Правила № 1182) та Методикою розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затвердженої наказом Міністерства Регіонального розвитку ЖКГ України № 315 від 22.11.2018 (далі - Методика № 315). Згідно положень Методики № 315 власники приміщень в будинку окрім обсягу теплової енергії, спожитої згідно з показниками індивідуального або будинкового засобу обліку теплової енергії мають сплачувати за обсяг теплової енергії, витрачений на опалення МЗК та допоміжних приміщень будівлі та обсяги теплової енергії, витраченої на забезпечення функціонування внутрішньобудинкових систем опалення та ГВП. Згідно п.8 Розділу V Методики № 315 обсяг теплової енергії, витраченої на забезпечення функціонування внутрішньобудинкової системиґ ГВП, розподіляється між усіма власниками (співвласниками) приміщень у будівлі/будинку (включаючи приміщення з індивідуальним опаленням та окремі приміщення з транзитними мережами опалення) незалежно від обсягу спожитої гарячої води у кожному розрахунковому періоді в опалювальний та міжопалювальний період пропорційно до загальних/опалюваних площ/об`ємів їх житлових/нежитлових приміщень. Для опалюваних приміщень, оснащених вузлами розподільного обліку теплової енергії/приладами-розподілювачами теплової енергії/вузлами розподільного обліку витрати теплоносія (у разі обліку теплової енергії у гарячій воді) визначається мінімальна частка середнього питомого споживання теплової енергії на опалення. Цією часткою перевіряють додержання теплового режиму в цих приміщеннях протягом опалювального періоду, в яких не допускається зниження температури повітря більше ніж на 4 °С від нормативної температури внутрішнього повітря. Якщо опалюване приміщення спожило менший обсяг теплової енергії, визначений за показаннями вузлів розподільного обліку теплової енергії/приладів-розподілювачів теплової енергії/вузлів розподільного обліку витрати теплоносія (у разі обліку теплової енергії у гарячій воді), ніж визначений за мінімальною часткою середнього питомого споживання, такому приміщенню донараховується обсяг спожитої теплової енергії. Середнє питоме споживання теплової енергії розраховується як сумарний обсяг теплової енергії, витраченої на опалення всіх опалюваних приміщень будівлі, віднесений до сумарної загальної/опалюваної площі/об`єму цих приміщень (у тому числі приміщень, не оснащених приладами обліку, за винятком приміщень з індивідуальним опаленням), з урахуванням положень пункту 11 розділу І Методики № 315. Мінімальна частка середнього питомого споживання теплової енергії дорівнює 50% від середнього питомого споживання теплової енергії на опалення. Відповідно до змін до Методики № 315 власники приміщень в будинку окрім обсягу теплової енергії, спожитої згідно з показниками індивідуального або будинкового засобу обліку теплової енергії мають сплачувати за обсяг теплової енергії, витрачений на загальнобудинкові потреби на опалення до якого входять витрати на опалення місць загального користування та допоміжних приміщень, функціонування внутрішньобудинкових систем опалення будівлі/будинку, а також за обсяг теплової енергії, витраченої на забезпечення функціонування внутрішньобудинкової системи ГВП. Згідно наданого розрахунку відповідача загальна сума нарахувань за опалення, з врахуванням перерахунків по квартирі [ADDRESS] за період з жовтня 2018 року по вересень 2023 року становить 112 199,65 грн.: сума нарахувань за опалення 232 194,07 грн.; сума перерахунку в бік зменшення 119 994,42 грн. Згідно наявної у КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» інформації за період з жовтня 2018 року по вересень 2023 року власником вищезазначеної квартири здійснено оплату за опалення у розмірі 53 000 грн. Таким чином, сума заборгованості за опалення по квартирі позивача станом на 01.10.2023 становить 59 199,65 грн. (розрахунок заборгованості за період з 01.05.2018-30.09.2022) Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. При цьому, позивачем жодних належних доказів на підтвердження помилковості розрахунків відповідача суду не надано. Враховуючи вищенаведене, беручи до уваги обґрунтування позовної заяви, враховуючи надані відповідачем розрахунки, суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог.

Outcome: dismissed