Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-31 00:00:00

Представниця позивача адвокат Чеховська Д.Р. 27.06.2023 року звернулася до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якій просить визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилася після смерті його батька [PERSON] , який помер [INFO] у м. Харкові, тривалістю три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили. Позовні вимоги обгрунтовує тим, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] [PERSON] , що підтверджується повторним свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 23.05.2023 року, виданим Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, а саме квартира [ADDRESS] . Померлий був власником вказаної квартири на підставі свідоцтва про право на спадщину від 18.10.2017 року, видане державним нотаріусом Першої харківської державної нотаріальної контори Цукановою О.В. 25.09.2017 року померлий склав заповіт на ім`я позивача, відповідно до якого все належне померлому майно заповів своєму сину позивачу [PERSON] 29.05.2023 року позивач звернувся із заявою про прийняття спадщини приватного нотаріуса Бучанського районного нотаріального округу Київської області Клімішина М.І., яким 29.05.2023 року заведено спадкову справу № 28/2023 (номер спадкового реєстру 70712497). Також 29.05.2023 року нотаріусом винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій № 111/02-31 у зв`язку з пропущеним строком для прийняття спадщини та відсутністю факту прийняття спадщини. Позивач з 06.03.2022 року по 12.05.2022 року перебував за межами території України у зв`язку з активними бойовими діями. У травні 2022 року, коли помер батько позивача, він знаходився у м. Харкові та виїхав за межі країни 24.05.2022 року й перебував за кордоном до 19.05.2023 року. Окрім того, позивачу було відомо, що відповідно до п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» було визначено, що перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці, але Постановою Кабінету Міністрів України від 09.05.2023 року № 469 п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року № 164 виключено. Таким чином, позивач, як єдиний спадкоємець за заповітом, у встановлений строк спадщину після смерті батька не прийняв, у зв`язку з об`єктивними обставинами: введенням на території України воєнного стану, веденням активних бойових дій, перебуванням позивача за межами територій України, особливостями роботи нотаріусів під час воєнного стану, суперечливими положенням закону щодо перебігу строку для прийняття спадщини. Ухвалою суду від 30.06.2023 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 13.11.2023 року у справі закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду. В судовому засіданні представниця позивача підтримала позовні вимоги, просила їх задовольнити в повному обсязі. Відповідач та третя особа у судове засідання не з`явились, належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, у відповідності до ст. ст. 178, 181 ЦПК України своїм правом подання до суду відзиву на позовну заяву та пояснень щодо позову не скористались. Ухвалою суду від 01.02.2024 року призначено провести заочний розгляд справи на підставі ст. 280 ЦПК України. Суд, перевіривши матеріали справи, прийшов до наступного. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 23.03.1960 року позивач [PERSON] народився [INFO] в м. Харкові, [PERSON] є його батьком /а.с. 11/. З повторно виданого Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 23.05.2023 року вбачається, що [INFO] [PERSON] , [INFO] , помер у місті Харкові /а.с. 12/. З свідоцтва про право на спадщину від 18.10.2017 року, виданого державним нотаріусом Першої харківської державної нотаріальної контори Цукановою О.В., вбачається, що померлий був власником квартири за адресою: [ADDRESS] (спадкова справа № 129/2017) /а.с. 13/. Право власності померлого [PERSON] на квартиру [ADDRESS] зареєстровано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (номер запису 22872853, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1381248063101), що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень від 18.10.2017 року № 100634503 /а.с.16/. Померлий [PERSON] 25.09.2017 року склав заповіт на ім`я позивача, відповідно до якого все належне померлому майно заповів своєму сину позивачу [PERSON] . Заповіт посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Давидовою Я.Ф., зареєстрований в реєстрі за № 937, що підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 49220286 від 25.09.2017 року /а.с.17-18/. З витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 72630586 від 29.05.2023 року вбачається, що 29.05.2023 року приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області Клімішиною М.І. заведено спадкову справу № 28/2023 після смерті [PERSON] /а.с. 19/. 29.05.2023 року приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області Клімішиною М.І. винесено постанову про відмову у вчинення нотаріальних дій № 111/02-31 у зв`язку з пропущеним строком для прийняття спадщини та відсутністю факту прийняття спадщини /а.с. 20-21/. З копій сторінок закордонного паспорта позивача (номер паспорта [NUMBER] ) вбачається, що позивач [PERSON] з 06.03.2022 року по 12.05.2022 року та 3 24.05.2022 року по 19.05.2023 року перебував за межами території України /а.с.22-23/. Відповідно до ст. 12 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (частини перша, друга статті 1223 ЦК України). Згідно зі ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. В п. 24 постанови Пленуму\~ВСУ від\~30.05.2008\~року №7\~«Про судову\~практику у\~справах про\~спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку. Якщо ж у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відсутні. Зазначене узгоджується з правовими висновками, викладеними у постанові Верховного Суду від 16 листопада 2020 року у справі 554/5866/18 (провадження № 61-5198св19). Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (постанова Верховного Суду від 28 березня 2022 року у справі № 750/2158/21 (провадження № 61-753св22)). Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. Суд приходить до висновку, що позивачем доведено наявність перешкод, які впливали на своєчасність подання заяви до нотаріальної контори щодо прийняття спадщини, з огляду на наступне. Загальновідомим є факт, що Указом Президента\~України №64/2022\~від 24.02.2022\~року на території України з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строком на 30 діб, введено воєнний стан, який триває на час розгляду заяви та неодноразово продовжувався. З урахуванням введеного в Україні воєнного стану, у позивача виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасної подачі заяви про прийняття спадщини. При цьому, пунктом 3 постанови Кабінету\~Міністрів України\~від 28\~лютого 2022\~року №164\~«Деякі питання\~нотаріату в\~умовах воєнного\~стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини. Але враховуючи те, що предметом даного спору є не питання щодо зупинення перебігу процесуального строку для прийняття спадщини, а з`ясування обставин, які перешкоджали позивачу прийняти спадщину у встановлений законом строк, відсутні підстави для відмови у задоволенні позовних вимог про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Наведене узгоджується з позицією позивача про те, що він в установлений законом строк не подав заяву до державної нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки вважала, що діють норми Постанови КМУ\~від 28.02.2022\~року №\~164\~«Деякі питання\~нотаріату в\~умовах воєнного\~стану» в частині зупинення перебігу строку на прийняття спадщини на час воєнного стану. Наведене доводить існування підстав для визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом, оскільки визначений частиною першою статті 1270 ЦК України строк для прийняття спадщини пропущено позивачем із поважних, не залежних від нього причин. В зв`язку з наведеним, суд вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Outcome: approved