Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-07 00:00:00

У листопаді 2023 до суду із позовною заявою звернувся [PERSON] , який просив стягнути на свою користь із ТОВ «Енера Вінниця» заборгованість за період з лютого 2022 року по серпень 2023 у розмірі 19847,06 грн, та пеню за прострочення виконання платежів за договором за період з 20.11.2022 по 19.11.2023 у розмірі 14891,20 грн, також 3% річних за прострочення виконання платежів за договором за період з 22.03.2022 по 19.11.2023 у розмірі 1281,66 грн. Мотивував тим, що між позивачем та ТОВ «Енера Вінниця» було укладено договір про купівлю продажу електричної енергії за «зеленим тарифом» вироблену з енергії сонячного випромінювання генеруючими установками приватного господарства. Згідно вказаного договору за період з 20.11.2022 по 19.11.2023 у відповідача існує заборгованість у сумі 19847,06 грн, яку позивач просить стягнути. Оскільки кошти вчасно не сплачені просить стягнути за цей період пеню та 3 % річних. Ухвалою суду від 28.11.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження, розгляд справи вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження. Відповідач у встановлений судом строк надав відзив у якому частково визнав позовні вимоги, а саме суму заборгованості за договором у розмірі 19333,55 грн. Сплата решти 513,51 грн настане для відповідача 25.12.2023. Вказує на Постанову №332 про зупинення нарахування та стягнення штрафних санкції, передбачених договором, тому просить у задоволенні вимог про стягнення пені відмовити. Також вказує на те, що розмір 3 % річних є значним тому просить відмовити у їх задоволенні. Позивач надав відповідь на відзив у якому вказав на те, що дійсно станом на день подання позову перед ним у відповідача існувала заборгованість, яку він сплатив лише після звернення до суду із позовом. Отже позивач не підтримує свої позовні вимоги на суму 19333,55 грн. Оскільки позивачем виконано умови договору купівлі продажу електричної енергії то відповідач у виконання зобов`язань повинен сплатити кошти у повному обсязі. Оскільки відповідач не виконав умови договору то за період прострочення зобов`язаний сплатити пеню. Також законом передбачено стягнення 3 % річних у разі неналежного виконання умов договору з метою захисту майнового права позивача. Позивач надав клопотання про зменшення позовних вимог у якому просив стягнути з відповідача пеню за прострочення виконання платежів за договором за період з 20.11.2022 по 19.11.2023 у розмірі 14891,20 грн, також 3% річних за прострочення виконання платежів за договором за період з 22.03.2022 по 19.11.2023 у розмірі 1281,66 грн. Представник відповідача надав клопотання про закриття провадження посилаючись на те, що ним сплачено суму заборгованості, яка виникла за договором. Отже, на його думку, відсутній предмет спору в частині стягнення заборгованості у сумі 19333,55 грн. Суд дослідивши надані докази встановив, що 01.01.2019 ТОВ «Енера Вінниця» та [PERSON] уклали договір про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг №21090280. Згідно умов договору сторони погодили, що постачальник (відповідач) продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача, споживач (позивач) оплачує постачальнику вартість спожитої електричної енергії та здійснює інші платежі. Постачальник купує електричну енергію, вироблену з енергії сонячного випромінювання або енергії вітру об`єктами електроенергетики приватних домогосподарств, величина встановленої потужності яких не перевищує 30 кВт, за «зеленим» тарифом в обсязі, що не перевищує місячне споживання електричної енергії такими приватними домогосподарствами. 01.01.2019 ТОВ «Енера Вінниця» та [PERSON] уклали договір про купівлю продаж енергії за «зеленим» тарифом приватним домогосподарством. Згідно умов договору сторони погодили, що споживач (позивач) має право продати постачальнику універсальних послуг електричну енергію, вироблену з енергії сонячного випромінювання або енергії вітру об`єктами електроенергетики приватних домогосподарств, а постачальник взяв на себе обов`язок з купівлі у споживача електричної енергії. Розрахунковим періодом є календарний місяць, оплата здійснюється до 15 числа місяця, наступного за розрахунком. «Зелений» тариф станом становив 587,05 коп/кВт*год. Крім того, п. 4.10. цього договору передбачено, що у разі несплати обсягу придбаної електричної енергії протягом 15 робочих днів місяця з моменту оформлення актів прийому передачі електричної енергії в бухгалтерію, наступних за розрахунковим, постачальник універсальних послуг зобов`язаний сплатити споживачу пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла в період, за який сплачується пеня, від суми простроченого платежу за кожний день прострочення. За період з 01.01.2022 по 21.09.2023 [PERSON] надав енергії відповідачу за «зеленим» тарифом на суму 128012,75 грн, з яких ТОВ «Енера Вінниця» сплатило 76473,34 грн заборгованість склала 52086,16 грн. Після підписання акту взаємозвірки відповідач сплатив на рахунок позивача, ще кошти, тому кінцева заборгованість на дату подання позовної заяви стала 19847,06. Відповідач 21.11.2023 та 22.11.2023 сплатив позивачу 9818,84 грн заборгованості за договором. 21.12.2023 ТОВ «Енера Вінниця» сплатило [PERSON] решту заборгованості у сумі 513,51 грн. Згідно постанови від 30.01.2023 №153 визнано такою, що втратила чинність постанова НКРЕКП від 26.04.2022 №396 та зобов`язано оператора системи передачі забезпечити повну оплату ПУП вартості послуг із забезпечення збільшення частки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел енергії наданої ПУП. За грудень 2022 кошти необхідно сплатити до 20.12.2023. За період з листопада 2022 по листопад 2023 розмір пені склав 14891,20 грн; за період 22.03.2022 по 19.11.2023 розмір 3 % річних склав 1281,66 грн. Суд не бере до уваги оборотну відомість, баланс та довідку про претензійно -позовну роботу товариства оскільки вони не стосуються предмету доказування. Одним із основних принципів цивільного судочинства є диспозитивність, зокрема стаття 13 ЦПК України зобов`язує суд розглядати справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог, а учаснику справи надає право розпоряджатися своїми правами, у тому числі вчиняти чи не вчиняти ті чи інші процесуальні дії, на власний розсуд. Предмет спору - це об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. За відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу (ст. 187 ЦПК України). Позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження (п. 2 ч. 1 ст. 49 ЦПК України). Суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору (п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України). Позивач звернувшись із позовом визначив ціну позову та заявлені вимоги на суму 36019,92 грн. Пізніше позивач надав заяву про зменшення позовних вимог скористався принципом диспозитивності, та виявив бажання зменшити заявлені позовні вимоги до 16172,86 грн. Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання. Суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і на час ухвалення судом першої інстанції судового рішення за умови, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 20 вересня 2021 року у справі № 638/3792/20 (провадження № 61-3438сво21). Представник відповідача надав клопотання про часткове закриття провадження у справі мотивоване відсутністю предмету спору зі стягнення основної заборгованості. Суд відмовив в задоволенні клопотання як такого, що не відповідає вимогам законодавства, зокрема провадження відкрито за всіма вимогами, а не по кожній окремо та закрити провадження по справі можна в разі, якщо всі вимоги вирішено. Відповідно до вимог пункту 1 підпункту 16 Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 25 лютого 2022 року №332 «Про забезпечення стабільного функціонування ринку електричної енергії, у тому числі фінансового стану учасників ринку електричної енергії на період дії в Україні воєнного стану» на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування надати такі настанови: зупинити нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», між учасниками ринку електричної енергії. Відповідно до вимог ст. 63 ч. 5 п. 4 Закону України Про ринок електричної енергії» постачальник універсальних послуг зобов`язаний купувати електричну енергію, вироблену генеруючими установками приватних домогосподарств, встановлена потужність яких не перевищує величину, визначену для відповідних категорій генеруючих установок приватних домогосподарств відповідно до ч. 23 ст. 9-1 Закону України «Про альтернативні джерела енергії», за «зеленим» тарифом в обсязі, що перевищує місячне споживання електричної енергії такими приватними домогосподарствами, та у кожному розрахунковому періоді здійснювати пріоритетну оплату її вартості. За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст.ст. 526, 527, 530 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк, відповідно до умов договору та вимог закону. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3% річних від простроченої суми (ст. 625 ч. 2 ЦК України). Забезпечення виконання зобов`язання у вигляді неустойки (штрафу, пені) регулюється ст.ст. 549-552 ЦК України. У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: сплата неустойки (штрафу, пені) (ст. 611 ЦК України). Відповідно до ст. 549 ЦК штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках до суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пеня як вид неустойки обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день простроченого виконання. На період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування надано такі настанови: зупинити нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», між учасниками ринку електричної енергії (п.16 п. 1 Постанови КМУ № 332 від 25.02.2022). Законодавство України - це взаємопов`язана та упорядкована система нормативно-правових актів України і чинних міжнародних договорів (ч. 1 ст. 9 ЗУ «Про правотворчу діяльність»). Законодавство України структурується від актів вищої юридичної сили до актів нижчої юридичної сили (стаття 19 цього Закону) з урахуванням: 1) засад конституційного ладу в Україні; 2) компетенції та територіальної юрисдикції суб`єкта правотворчої діяльності, визначеної Конституцією України та (або) законом; 3) інших особливостей, визначених Конституцією України та (або) законом. Законодавство України включає: 1) Конституцію України - Основний Закон України; 2) закони; 3) підзаконні нормативно-правові акти: а) постанови Верховної Ради України, що містять норми права (далі - постанови Верховної Ради України); б) укази Президента України, що містять норми права (далі - укази Президента України); в) постанови Кабінету Міністрів України, що містять норми права (далі - постанови Кабінету Міністрів України); г) накази міністерств, що містять норми права (далі - накази міністерств); ґ) акти інших державних органів, що містять норми права (далі - нормативно-правові акти інших державних органів); д) постанови Верховної Ради Автономної Республіки Крим, постанови Ради міністрів Автономної Республіки Крим, накази міністерств Автономної Республіки Крим, що містять норми права (далі - нормативно-правові акти органів влади Автономної Республіки Крим); е) розпорядження голів місцевих державних адміністрацій (з урахуванням особливостей, визначених статтею 7 цього Закону), накази керівників структурних підрозділів місцевих державних адміністрацій, що містять норми права (далі - акти місцевих державних адміністрацій); є) акти органів місцевого самоврядування, що містять норми права (далі - нормативно-правові акти місцевого самоврядування), з урахуванням особливостей, визначених статтею 7 цього Закону. Проценти річних, так само як інфляційні втрати, нараховані на суму боргу, не входять до складу грошового зобов`язання і, на відміну від пені, не є грошовою санкцією за порушення грошового зобов`язання. Вони є способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат від знецінення грошових коштів унаслідок інфляції та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування грошовими коштами. Тому ці кошти нараховуються незалежно від вини боржника та незалежно від сплати ним неустойки (пені) за порушення виконання зобов`язання. Пеня та штраф як види неустойки застосовуються за різні порушення умов зобов`язань. При цьому законодавцем не обмежується застосування одночасно обох видів неустойки, що встановлені сторонами в договорі. Тому суд дослідивши докази та пояснення сторін прийшов до висновку про задоволення позовних вимог згідно заяви про зменшення позовних вимог, а саме у сумі 16172,86 грн, що включає в собі суму 3 % річних 1281,66 грн; суму пені 14891,20 грн. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню 1073,60 грн, оскільки позивач був звільненим від сплати судового збору.

Outcome: approved