Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-28 00:00:00

Позивач [PERSON] 06.04.2021 року звернувся до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова з позовом до центру надання адміністративних послуг Індустріального району м. Харкова Департаменту реєстрації Харківської міської ради про скасування запису, щодо зняття з реєстраційного обліку малолітньої дитини. Вказував, що у серпні 2020 року він дізнався, що його неповнолітню дитину - [PERSON] , [INFO] , яка була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , було знято з реєстрації місця проживання без згоди Департаменту служби у справах дітей по Індустріальному району ХМР. Таким чином, при знятті з реєстраційного обліку місця проживання були порушені права його неповнолітньої дитини, знехтувана процедура зняття з реєстраційного обліку. Просив суд скасувати запис про зняття реєстрації його неповнолітньої дитини - [PERSON] , [INFO] . Поновити реєстрацію місця проживання [PERSON] , [INFO] , за попередньою адресою: [ADDRESS] . Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 13.04.2021 року відкрито провадження у даній справі. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 09.08.2021 року залучено до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору - Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп». Розпорядженням Голови Верховного суду від 14.03.2022 № 7/0/9-22 у зв`язку із запровадженням воєнного стану на території України територіальну підсудність судових справ Орджонікідзевського районного суду м. Харкова змінено на Київський районний суд м. Полтава. Ухвалою Київського районного суду від 01 травня 2023 року справу прийнято до провадження та визначено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. У судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, попередньо надав до суду заяву про розгляд без його участі. Відповідач центр надання адміністративних послуг Індустріального району м. Харкова Департаменту реєстрації Харківської міської ради свого представника у судове засідання не направив, був належним чином повідомлений про дату та місце розгляду справи. Третя особа Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради у судове засідання свого представника не направив, попередньо звернувся до суду із заявою про проведення розгляду справи за відсутності їх представника. Третя особа ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп» свого представника у судове засідання не направив, був належним чином повідомлений про дату та місце розгляду справи. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що в забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором №2009/0408/55-088 від 11 квітня 2008 року між ВАТ «Сведбанк» та [PERSON] укладений іпотечний договір №2009/0408/55-008-Z-1 від 11.04.2008 року, згідно умов якого позивач надав в іпотеку ВАТ «Сведбанк» квартиру [ADDRESS] . 25 травня 2012 року між ПАТ «Сведбанк» та ПАТ «Дельта Банк» укладений договір купівлі - продажу прав вимоги, у тому числі за кредитним договором №2009/0408/55-008 від 11 квітня 2008 року, укладеного між ПАТ «Сведбанк» та [PERSON] , разом із усіма додатками до нього та додатковими договорами ( угодами), договорами про внесення змін, змінами і доповненнями, в тому числі за договорами забезпечення, зокрема договором іпотеки №2009/0408/55-008-Z-1 від 11.04.2008 року. 14.01.2020 року між ПАТ «Дельта Банк» та ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп» був укладений договір про відступлення ( купівлю - продажу) прав вимоги №2127/К, відповідно до умов якого ПАТ «Дельта Банк» відступило ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп» право вимоги, у тому числі за кредитним договором №2009/0408/55-008 від 11 квітня 2008 року, укладеного між ПАТ «Сведбанк» та [PERSON] та договором іпотеки 2009/0408/55-008-Z-1 від 11 квітня 2008 року. Із витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності квартира [ADDRESS] на праві приватної власності належить ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп». Як вбачається із довідки про реєстрацію місця проживання особи [PERSON] , [INFO] , була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] з 06.05.2016 року по 10.07.2020 рік. Із відповіді Департаменту реєстрації виконавчого комітету ХМР №3393/0/50-20 від 09.09.2020 року вбачається, що 10.07.2020 року до Управління реєстрації місця проживання Департаменту реєстрації ХМР надійшла заява уповноваженого представника ( ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп») нового власника житла з відповідними документами ( договір про відступлення ( купівлі - продажу) прав вимоги №2127/К від 14.01.2020, виданий приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Підлісною І.В., витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №211977680 від 10.06.2020) про зняття з реєстрації місця проживання, зокрема позивача та його доньки [PERSON] за адресою: [ADDRESS] на підставі припинення права користування житловим приміщенням, а саме у зв`язку з його відчуженням. Органом реєстрації 10.07.2020 у відповідності до вимог чинного законодавства було прийняте рішення про зняття з реєстрації місця проживання [PERSON] та [PERSON] за вказаною адресою, тому підстави для скасування даного рішення відсутні. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Суд розглядає позовні вимоги [PERSON] саме на предмет порушення права цивільного, а саме права користування житловим приміщенням. Звертаючись до суду з даним позовом, позивач посилається на порушення права неповнолітньої [PERSON] та порушення процедури зняття з реєстрації місця проживання. Хоча зняття з реєстрації фізичних осіб здійснюється уповноваженими особами Департаменту реєстрації Харківської міської ради, вказана юридична особа є неналежним відповідачем у даній справі. На цю обставину неодноразово звертав увагу Верховний Суд. Так, у Постанові від 22 лютого 2023 року у справі №489/3691/20 Верховний Суд зазначив, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України). Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку (стаття 51 ЦПК України). При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України). У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 вересня 2021 року в справі № 335/5136/19 (провадження № 61-18942св20) зазначено, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження. У справі, що переглядається, зміст і характер відносин між учасниками справи, встановлені судами попередніх інстанцій обставини справи, підтверджують, що цей спір виник між [PERSON] та банком. Тому державний реєстратор є неналежним відповідачем, і у зв`язку з цим у задоволенні позовних вимог [PERSON] до державного реєстратора необхідно відмовити із зазначеної підстави. Тому постанову суду апеляційної інстанції в частині позовних вимог [PERSON] до державного реєстратора належить скасувати та ухвалити нове рішення про відмову в їх задоволенні». У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати від 31 серпня 2022 року в справі № 521/6739/11 (провадження № 61-12575св21) зазначено, що «належним відповідачем має бути така особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги. Суд захищає порушене право чи охоронюваний законом інтерес позивача саме від відповідача. Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження. Тобто, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову». Спір про визнання незаконним та скасування реєстраційного запису або рішення державного реєстратора про зняття особи з реєстрації місця проживання може розглядатись як спір, пов`язаний з порушенням цивільних прав позивача на житло іншою особою. Належним відповідачем у такому спорі є особа, за заявою якого позивача було знято з реєстрації місця проживання в житловому приміщенні та його власник на момент розгляду справи, за рахунок якого можливо задовольнити таку позовну вимогу. Органи реєстрації, що забезпечують формування та ведення реєстру територіальної громади, облік задекларованого місця проживання/зміну місця проживання особи, або його посадові особі, не можуть виступати належними відповідачами у такому спорі. Такий орган лише зобов`язаний виконати відповідне рішення суду незалежно від того, чи був цей орган залучений до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, чи не був залучений. На підставі викладеного належним відповідачем в даній справі за позовом [PERSON] має бути особа, за заявою якої неповнолітня донька позивача була знята з реєстрації місця проживання за адресою: [ADDRESS] , а не Департамент реєстрації Харківської міської ради. До суду від позивача не надходило клопотання про заміну первісного відповідача належним відповідачем, а тому, згідно приписів ст. 51 ЦПК України суд був позбавлений можливості вирішити питання щодо заміни неналежного відповідача належним відповідачем. Пред`явлення позову до неналежної особи є підставою для відмови в задоволенні позову. Тому в задоволенні позовних вимог [PERSON] до центру надання адміністративних послуг Індустріального району м. Харкова Департаменту реєстрації Харківської міської ради про скасування запису, щодо зняття з реєстраційного обліку малолітньої дитини необхідно відмовити. У зв`язку з відмовою в задоволенні позову понесені позивачем судові витрати відшкодуванню не підлягають.

Outcome: dismissed