Jurisdiction: civil
Date: 2024-02-01 00:00:00

[PERSON] (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до Липовецької міської ради Вінницької області (далі - відповідач), в якому просив: - визнати причини пропуску позивачем строку прийняття спадщини після смерті його матері [PERSON] поважними та продовжити позивачу строк у два місяці, з дня набрання чинності рішенням суду, для подання ним заяви про прийняття спадщини за законом після її смерті [INFO] , Позивач обґрунтовує свій позов наступними обставинами. [INFO] померла мати позивача [PERSON] , а після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої увійшло право на земельну частку (пай), про яке позивач невчасно дізнався, оскільки за життя матір про неї не розповідала. Про належність матері права на земельну частку позивач дізнався нещодавно зі слів старости села, що стало причиною невчасного подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини. Ухвалою суду від 19.09.2023 позовну заяву залишено без розгляду, надавши строк для усунення її недоліків. Ухвалою суду від 04.10.2023 відкрито провадження у справі та призначено її розгляд у загальному позовному провадженні з викликом сторін, а відповідачу визначено строк для подання відзиву. Витребувано докази. Відповідачем у визначений судом строк відзиву на позов не подано, однак представник у своїй заяві позов визнав та просив про розгляд без його участі. У судове засідання позивач не з`явився, а у своїй заяві просив суд про розгляд справи за його відсутності, позов просив задовольнити. Суд вважає, що за результатами підготовчого провадження можливо ухвалити рішення, тому розгляд справи проводить у даному судовому засіданні, за наявних у справі доказів, за відсутності сторін, не здійснюючи фіксацію судового засідання. Суд, дослідивши зібрані докази, встановив наступні фактичні обставини. Згідно повного витягу з ДРАЦС щодо актового запису про смерть [PERSON] , [INFO] , вона померла [INFO] в с. Вернянка, Липовецького р-ну, Вінницької обл. Згідно сертифікату на земельну частку (пай) серії [NUMBER] він був виданий члену КСП "Поділля" [PERSON] на підставі рішення Липовецької РДА від 24.10.1996. Згідно відповіді від Державного нотаріального архіву Вінницької області спадкова справа на майно [PERSON] не заведена. Відповідно до повного витягу з ДРАЦС щодо актового запису про народження позивача, його матір`ю була [PERSON] . Оскільки після смерті [PERSON] [INFO] відкрилася спадшина, до складу якої увійшло право на земельну частку (пай), про яке позивач невчасно дізнався, оскільки за життя матір про неї не розповідала і про належність матері права на земельну частку позивач дізнався нещодавно зі слів старости села, позивачу необхідно визнати поважними причини пропуску строку прийняття спадщини після смерті його матері та продовжити строк для подання ним заяви про прийняття спадщини за законом після її смерті. Суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Оскільки, мати позивача [PERSON] померла [INFO] і правовідносини з приводу спадкування виникли у з того моменту, то відповідно до Перехідних положень ЦК України 2003 року регулюються нормами ЦК УРСР 1963 року. Відповідно до п. 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК, правила книги шостої ЦК України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом. Згідно Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №24-753/0/4-13 від 16.05.2013 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» норми п. 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК, згідно з якими цей ЦК застосовується також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким з спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом, слід розуміти таким чином, що правила книги шостої ЦК може бути застосовано лише до спадщини, яка відкрилася після 01.07.2003 і не була прийнята ніким зі спадкоємців, право на спадкування яких виникло відповідно до норм статей 529 - 531 ЦК УРСР. При вирішенні спорів про спадкування, спадщина по яких відкрилась і була прийнята до 01.01.2004, не допускається застосування судами норм ЦК 2003 року, а застосуванню підлягають норми законодавства, чинного на час відкриття спадщини, зокрема ЦК УРСР. За змістом ст. 525 ЦК УРСР 1963 року часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця. Згідно з ч. 1 ст. 529 ЦК УРСР 1963 року при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. Як визначено в ст. 548 ЦК УРСР 1963 року, для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. За загальними приписами ст. 549 ЦК УРСР 1963 року визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Відповідно до ст. 550 ЦК УРСР , чинного на час відкриття спадщини, строк для прийняття спадщини, встановлений ст. 549 цього Кодексу, може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Таким чином, позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Суд, оцінивши подані позивачем докази, вважає їх належними, допустимими та достатніми, оскільки вони містять інформацію щодо предмета доказування, підтверджують існування обставин на які посилається позивач, і які не оспорює відповідач, а в сукупності на їх підставі можна встановити дійсні обставини справи. Судом встановлено, що після смерті матері позивача [INFO] [PERSON] відкрилася спадщина. Згідно сертифікату на земельну частку (пай) серії [NUMBER] він був виданий члену КСП "Поділля" [PERSON] на підставі рішення Липовецької РДА від 24.10.1996. Згідно відповіді від Державного нотаріального архіву Вінницької області спадкова справа на майно [PERSON] не заведена. Про належність матері права на земельну частку позивач дізнався нещодавно зі слів старости села, що стало причиною невчасного подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини. Суд визнає поважними причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини його матері, і що такі причини були пов`язані з об`єктивними труднощами для нього на вчинення цієї дії. Крім того, Відповідачем визнано пред`явлені до нього позовні вимоги під час судового розгляду. Суд зауважує, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Отже, з урахуванням встановлених обставин та норм для їх правового регулювання, суд дійшов висновку, що позовна вимога: визнати причини пропуску позивачем строку прийняття спадщини після смерті його матері [PERSON] поважними та продовжити позивачу строк у два місяці, з дня набрання чинності рішенням суду, для подання ним заяви про прийняття спадщини за законом після її смерті [INFO] , є обґрунтованою, а тому підлягає задоволенню.

Outcome: approved