Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-25 00:00:00

Адвокат Гребенюк С.А., який представляє інтереси [PERSON] , звернувся до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] помер [PERSON] , який є дідом позивачки [PERSON] . На час смерті діда вона проживала на території Республіки Польща, на територію України не поверталася тривалий час, оскільки у 2017 році народила дочку та здійснювала за нею догляд. На початку жовтня 2023 року позивачка повернулася до України та дізналася про те, що ще при житті її дід [PERSON] склав заповіт, яким заповів їй житловий будинок та земельну ділянку, на якій він розташований, по [ADDRESS] . Через свого представника позивачка звернулася до нотаріуса з метою отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом, проте, Постановою приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Ящук Д.О. від 02.11.2023 їй було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини, тому у неї виникла необхідність у зверненні з даним позовом до суду. У судове засідання позивач [PERSON] не з`явилася. Від адвоката Гребенюка С.А., який діє від імені та в інтересах позивачки [PERSON] , надійшла заява, в якій він підтримує подану позовну заяву, просить її задовольнити та справу розглядати у його відсутність та відсутність позивачки [PERSON] . Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася. Від [PERSON] на адресу суду надійшла заява про розгляд справи у її відсутність, вказала, що проти задоволення позовних вимог не заперечує. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, повідомлявся судом належним чином, причини неявки суду не повідомив. Наявних у справі матеріалів про права та обов`язки сторін, достатньо для її розгляду у відсутності сторін. Відповідно до положень ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~фіксація судового процесу за допомогою звукозаписувальної техніки не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення. Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини. Позивач [PERSON] є рідною онукою [PERSON] . Факт їхніх родинних відносин підтверджується наступними документами: -Свідоцтвом про народження [PERSON] серії [NUMBER] , з якого вбачається, що її батьком є [PERSON] ; -Свідоцтвом про народження [PERSON] серії [NUMBER] , з якого вбачається, що її матір`ю є [PERSON] ; -Витягами з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження шлюбного прізвища, з яких вбачається зміна прізвища матері заявниці з « [PERSON] » на « [PERSON] »; -Свідоцтвом про шлюб, укладений між [PERSON] та [PERSON] , серії [NUMBER] . [PERSON] 08.02.2011 склав заповіт, що був посвідчений секретарем виконавчого комітету Степківської сільської ради Сорокою В.А., яким він заповів належний йому житловий будинок та земельну ділянку біля нього по [ADDRESS] , [PERSON] . Заповіт зареєстрований в реєстрі за №3. [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Спадкоємцями [PERSON] за законом є його дочка [PERSON] та його син [PERSON] , а за заповітом [PERSON] . Позивачці [PERSON] не було відомо про наявність зазначеного заповіту. На час смерті [PERSON] позивачка [PERSON] проживала на території Республіки Польща, на територію України вона не поверталася тривалий час, оскільки у 2017 році народила дочку та здійснювала за нею догляд. Факт перебування по за межами України позивача підтверджується відмітками у її закордонному паспорті. На початку жовтня 2023 року позивачка повернулася до України та дізналася про те, що ще при житті її дід [PERSON] склав заповіт, яким заповів їй житловий будинок та земельну ділянку, на якій він розташований, по [ADDRESS] . Через свого представника позивач звернулася до нотаріуса з метою отримання свідоцтва про право на спадщину, проте, Постановою приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Ящук Д.О. від 02.11.2023 їй було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Відповідно до п.24 постанови Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Згідно положень постанови Верховного Суду від 26.06.2019, справа №565/1145/17, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. Відповідно до ч. 3\~ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними причинами є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Так, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту, тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Зазначену правову позицію висловив і Верховний Суд у своїх постановах від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17 та від 08.08.2019 року у справі № 235/2032/15-ц. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що є всі підстави вважати поважною причину пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини і вважає за необхідно встановити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved