Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-30 00:00:00

У лютому 2022 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшли матеріали вищевказаної позовної заяви, в якій позивач просить: встановити юридичний факт того, що [PERSON] та [PERSON] , який помер [INFO] , постійно проживали однією сім`єю в період з 01.01.2004 до часу відкриття спадщини; визнати за [PERSON] право власності на частку у спільному майні, набутому за час спільного проживання з [PERSON] і яке належить на праві спільної часткової сумісної власності, а саме на частину автомобіля марки КІА, реєстраційний номер [NUMBER] ; визнати за [PERSON] , право власності на частину автомобіля марки КІА, реєстраційний номер [NUMBER] в порядку спадкування після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , який на момент смерті був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] . З квітня 1997 року вона з [PERSON] почали жити разом. Оскільки у них у кожного був досвід попередніх шлюбів, вирішили не реєструвати їх стосунки. Прожили разом як подружжя 24 роки, любили один одного, піклувалися один про одного, мали спільний побут, спільний бюджет, вели спільне господарство, мали стосунки, повністю притаманні подружжю, мали взаємні права та обов`язки, як подружжя, спільно дбали про утримання житла, придбання речей, продуктів, меблів, товарів, за взаємною згодою вирішували усі побутові питання, відносини були усталеними і притаманними саме відносинам подружжя. Вони проживали разом в квартирі позивачки за адресою: [ADDRESS] . Разом з ними проживав син позивачки [PERSON] , а після того як син одружився, то його дружина [PERSON] та їх дитина. У 2008 році ними спільно було вирішено придбати автомобіль KIA CERATO, 2008 року випуску, об`єм двигуна 1582, чорного кольору, шасі (кузов) № [NUMBER] , реєстраційний номер [NUMBER] , який оформили на [PERSON] як на чоловіка, який вміє керувати автомобілем і у якого в їх сім`ї було посвідчення про право керування транспортним засобом. Після смерті [PERSON] вона прийняла спадщину, подавши заяву до 15 КДНК про прийняття спадщини, як спадкоємець 4 черги, як особа яка проживала зі спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини, однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом через відсутність документів, що підтверджують родинні відносини спадкоємця із померлим або заповіту. З огляду на вказане позивачу необхідно встановити факт проживання однією сім`єю з [PERSON] без реєстрації шлюбу з метою одержання права на спадкування після його смерті, а також для визначення належної позивачці частки у спільному майні подружжя, яке було набуте ними сумісно під час спільного проживання без реєстрації шлюбу. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.02.2022 матеріали позовної заяви передані на розгляд судді Сіромашенко Н.В. Ухвалою суду від 16.02.2022 відкрито провадження у справі та справа призначена до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та витребувано з П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори належним чином засвідчену копію спадкової справи №1295/2021, номер у Спадковому реєстрі 68460297, щодо майна померлого [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . 11.10.2022 до канцелярії суду надійшла належним чином засвідчена копія спадкової справи №1295/2021. Ухвалою суду від 14.06.2023 задоволено клопотання сторони позивача та витребувано у Деснянського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві витяг з актів цивільного стану про розірвання шлюбу [PERSON] , 1950 року народження, з [PERSON] , що був розірваний на підставі рішення суду від 25.03.1987 (довідка №2-679). 27.04.2023 до канцелярії суду надійшов відзив відповідача на позовну заяву, в якому відповідач просив відмовити в задоволені позиву, посилаючись на те, що позивачем не надано належних доказів проживання з [PERSON] однією сім`єю, а відтак вимоги про визнання за позивачем права спільної часткової власності, як похідної вимоги від встановлення факту, також є не доведеними та задоволенню не підлягають. 14.11.2023 до канцелярії суду надійшла відповідь Деснянського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві на виконання ухвали суду від 14.06.2023. В судовому засіданні позивач та її представник позовну заяву підтримали та просили її задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи містяться заяви про розгляд справи у відсутність представника відповідача. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився. В матеріалах справи містяться заяви про розгляд справи у відсутність представника третьої особи. Суд вислухавши пояснення позивача та її представника, допитавши свідків, дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, встановив наступне. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданим Деснянським районним у мсті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління МЮ (м. Київ), актовий запис № 797. З 15.11.2007 [PERSON] був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , разом з [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується довідкою №70 від 18.01.2008, виданою ЖБК «Квазар». Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина. 12.10.2021 [PERSON] звернулась до Органів нотаріату України з заявою про прийняття спадщини (спадкова справа №1295/2021, зава № 3358 від 12.10.2021). Відповідно до витягу з Реєстру територіальної громади м. Києва від 22.04.2021 [PERSON] зареєстрований в квартирі [ADDRESS] з 12.06.2008. 13.11.2021 державним нотаріусом П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори Храпійчук Т.В. відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно померлого [INFO] - [PERSON] , оскільки до спадкової справи не надано документів, що підтверджують родинні зв`язки спадкоємиці із померлим або заповіт. З витягну з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про розірвання шлюбу від 09.11.2023 № 00042216779 вбачається, що до реєстру внесено реєстраційний запис про розірвання шлюбу між [PERSON] та [PERSON] на підставі рішення місцевого суду Комсомольського району м. Херсона від 25.03.1987 № 2-679/1987 (актовий запис № 290 від 19.07.2007). 17.06.2008 між ТОВ «Український автомобільний холдинг» та [PERSON] укладено договір купівлі-продажу № 039/04 автомобіля KIA CERATO, 2008 року випуску, об`єм двигуна 1582, чорного кольору, шасі (кузов) № [NUMBER] , для купівля якого був укладений кредитний договір між [PERSON] та ТОВ «Просто Фінанс» (копія кредитного договору № 01012205909 від 17.06.2008 міститься в матеріалах справи). В тексті кредитного договору зазначено, що [PERSON] проживає однією сім`єю з [PERSON] , а тому надає згоду на укладення вказаного кредитного договору. Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серія [NUMBER] право власності на автомобіль KIA CERATO, 2008 року випуску, об`єм двигуна 1582, чорного кольору, шасі (кузов) № [NUMBER] , реєстраційний номер [NUMBER] було зареєстровано за [PERSON] . В обґрунтування позовних вимог про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, позивачка, окрім наданих в судовому засіданні пояснень, також посилається на те, що в період з квітня 1997 року по квітень 2021 року вона з [PERSON] проживали разом за адресою: [ADDRESS] , спільно виховували її сина, вели спільне господарство, відпочивали разом, купували машину разом та виплачували за неї кредит. Крім того, вказані позивачем обставини, підтвердили допитані у судовому засіданні свідки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Так, свідок [PERSON] судовому засіданні пояснила, що є колишньою невісткою позивачки. За сина позивачки вона вийшла заміж в 2004 році та до 2016 року жили всі разом в квартирі позивачки. Знає [PERSON] з 15 років. Також разом відпочивали на свята та їздили на море. ЇЇ діти називали його дідусем. Коли [PERSON] не працював все купувала позивачка. Відносини у позивачки та [PERSON] були шлюбно-сімейні, сварок не було. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що є сином позивачки. З 1996 року [PERSON] проживав з ними, на той момент йому було 15 років. З позивакою вони познайомились на дні народження сестри позивачки. Жили як чоловік та дружина, разом продали стару машину та купили нову. Бюджет у них був спільним та господарство також. Всі разом жили як одна родина. Його син називає [PERSON] дідусем. У [PERSON] була дружина, з якою він розлучився. Похованням [PERSON] займався він з позивачкою. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вона є подругою невістки позивачки ( [PERSON] ). Вона часто приходила в гості додому до позивачки. [PERSON] проживав разом з позивачкою. Їй відомо, що у них був автомобіль. Вони їздили відпочивати на море. [PERSON] оплачував операцію позивачки, у них була одна спільна кімната. Те, що вони живуть разом знала з 2010 - 2011 року. З урахуванням вищенаведеного та зважаючи на те, що показання свідків не протирічать іншим зібраним по справі доказам, суд оцінює вказані показання як достовірні. Також, відповідно до декларації [PERSON] №0000-Н7А5-К58К про вибір лікаря, який надає первинну медичну допомогу від 05.06.2018, вказано, що його фактичною адресою місця проживання є [ADDRESS] , його довіреною особою є [PERSON] . Крім цього, судом встановлено, що організацією поховання [PERSON] займалась [PERSON] , що підтверджується договором-замовленням на надання ритуальних послуг від 22.04.2021, договором-замовленням на організацію проведення поховання від 24.04.2021 № 1.152527К. Відповідно до ч. 2 ст. 3 СК України особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки - складають сім`ю. Головною ознакою проживання спадкоємця однією сім`єю зі спадкодавцем є систематичне ведення з ним спільного господарства, тобто прийняття участі у спільних витратах, спрямованих на забезпечення життєдіяльності. При цьому важливою, проте не основною ознакою, є проживання в одному приміщенні зі спадкодавцем. Такими особами можуть бути й інші родичі спадкодавця, причому ними можуть бути також особи однієї статі зі спадкодавцем, або особи, які взагалі не пов`язані спорідненням зі спадкодавцем. Про ознаки проживання однією сім`єю висловив свою думку Конституційний Суд України у своєму рішенні від 03.06.99 №5-рп/99, в якому зазначив, що до членів сім`ї належать особи, які постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, а й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт. Згідно вимог ч.4 СК України сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства. Поняття сім`ї, сформульоване в цій статті, не містить такої обов`язкової ознаки сім`ї, як знаходження саме в зареєстрованому шлюбі. Сім`я розглядається як соціальний інститут і водночас як союз конкретних осіб. Сім`я є первинним та основним осередком суспільства. Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки, що й є ознаками сім`ї. Згідно із частинами 1, 2 статті 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. Проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення в них прав та обов`язків подружжя. Відповідно до частини 1 статті 36 цього Кодексу шлюб є підставою для виникнення прав та обов`язків подружжя. Так, при встановленні факту наявності у осіб спільного побуту доцільно враховувати ознаки, визначені у понятті домогосподарства. Домогосподарство є сукупність осіб, які спільно проживають в одному житловому приміщенні або його частині, забезпечують себе всім необхідним для життя, ведуть спільне господарство, повністю або частково об`єднують та витрачають кошти. Взаємність прав та обов`язків передбачає наявність як у жінки, так і у чоловіка особистих немайнових і майнових прав та обов`язків, які можуть випливати, зокрема, із нормативно - правових актів, договорів, укладених між ними, звичаїв. Для встановлення цього факту важливе значення має з`ясування місця і часу такого проживання. Підтвердженням цього може бути їх реєстрація за таким місцем проживання, пояснення свідків, представників житлово-експлуатаційної організації. Щодо часу проживання слід зазначити, що за своєю природою проживання однією сім`єю спрямоване на довготривалі відносини. Таким чином, аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позивачка дійсно проживала з [PERSON] однією сім`єю як чоловік та дружина, вони були пов`язані спільним побутом, а також мали взаємні права та обов`язки. Суд, враховуючи те що Сімейний кодекс України та Цивільний кодекс України набрали законної сили з 01.01.2004, а Кодексом про шлюб та сім'ю України не передбачалося права встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, суд,

Outcome: approved