Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-16 00:00:00

[PERSON] (далі- [PERSON] ) звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити [PERSON] , [INFO] (РНОКПП: [NUMBER] , паспорт громадянина України серії [NUMBER] , виданий Комінтернівським РВ ХМУ УМВСУ в Харківській обл., 34.09.2001) додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці, з дня набрання законної сили рішенням суду, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] у селищі міського типу Високий, Харківського району, Харківської області. В обґрунтування заявлених вимог посилається на те, що [PERSON] померла\~ [INFO] у\~смт Високий\~Харківського району\~Харківської області,\~яка є\~рідною сестрою\~позивача.\~З метою\~реалізації права\~на спадкування,\~27\~червня 2023\~року мало\~місце звернення\~до приватного\~нотаріусу Харківського\~міського нотаріального\~округу Чижової\~Н.А.\~із заявою\~про відкриття\~спадщини після\~смерті [PERSON] . Постановою приватного\~нотаріусу №80/02-31\~було відмовлено\~в прийнятті\~заяви про\~прийняття спадщини\~з підстав\~встановлення нотаріусом\~факту недотримання\~строку для\~прийняття спадщини,\~який складає\~шість місяців\~з моменту\~смерті спадкодавця,\~що визначене\~положенням ст.\~1270\~ЦК.\~України. З метою реалізації належних спадкових прав, позивач звертається до суду з дійсним позовом, заявляючи позовну вимогу про надання додаткового строку для прийняття спадщини. Підставою для надання додаткового строку є поважність причин пропуску визначеного законодавцем строку, оскільки строк було пропущене з причин, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкодавця на вчинення дій для прийняття спадщини, оскільки з початку впровадженого воєнного стану, внаслідок відкритої збройної агресії, нотаріуси, нотаріальні контори не працювали у звичайному, штатному режимі. У період з лютого по квітень 2022 року був обмежений прийом громадян, більшість нотаріусів у Харківській області не здійснювали нотаріальну діяльність, акцентуючи увагу на тому, що для вчинення будь-яких нотаріальних дій краще дочекатися закінчення збройного конфлікту, тому що на початку воєнного стану не було роз`яснень вчинення нотаріальних дій в особливий період. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 13.07.2023 провадження у справі відкрито в порядку загального позовного провадження, справу призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 18.10.2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. В судове засідання позивач не з`явився, надав заяву, відповідно до якої позов підтримав та просив розглядати справу за його відсутності, проти винесення заочного рішення не заперечував. Представник відповідача в судове засідання не з`явися, був повідомлений належним чином, причин неявки суду не повідомив. За згодою позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.\~ Враховуючи, що судове засідання неодноразово відкладалось, представник відповідача не виявив наміру скористатись своїми процесуальними правами, в судові засідання не з`являвся, відзив на позовну заяву не надав, беручи до уваги, що судом було вичерпано всі можливі способи щодо повідомлення особи про час та місце розгляду справи, а також те, що судом явка відповідача обов`язковою не визнавалась,\~суд вважає за можливе розглянути справу за його відсутності. Суд дослідивши надані суду докази, встановив наступне. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1статті 2 Цивільного процесуального кодексу України). Згідно зі статтею 5 Цивільного процесуального кодексу України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до положень частини 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. При цьому, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках (частина 1 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України). Частиною 1 статті 77 вказаного нормативно правового документу визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Отже у ході розгляду справи в межах заявлених вимог та зазначених і доведених обставин, судом встановлено, що [PERSON] померла [INFO] у смт Високий Харківського району Харківської області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , виданого 18.01.2022 Височанською селищною радою Харківського району Харківської області. Позивач [PERSON] є рідним братом померлої [PERSON] , що підтверджується копіями свідоцтв про народження. Позивач [PERSON] \~звернувся 27\~червня 2023\~року до\~приватного нотаріуса\~Харківського міського\~нотаріального округу\~Чижової Н.А.\~із заявою\~про відкриття\~спадщини після\~смерті [PERSON] . Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Чижової Н.А. №80/02-31 від 27.06.2023 йому було відмовлено в прийнятті заяви про прийняття спадщини з підстав встановлення нотаріусом факту недотримання строку для прийняття спадщини, який складає шість місяців з моменту смерті спадкодавця, що визначене положенням ст. 1270 ЦК. України. Відповідно до частин 1 та 2 статті 1220 Цивільного кодексу України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). При цьому, спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 Цивільного кодексу України). Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Частинами 1, 3 ст. 1268, частиною 1 ст. 1269, частиною 1 ст. 1270 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19. У пункті 24\~постанови Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права. Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 09.10.1979 в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30.05.2013 в справі Наталія Михайленко проти України» (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia). Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосований в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям "майно" в розумінні ст. 1 Першого протоколу. З початку військової агресії РФ\~проти\~України Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-1Х,\~на\~території України з 05:30 години 24.02.2022 введено воєнний стан, який триває по теперішній час. Враховуючи, що на території України діє воєнний стан, через відсутність транспортного\~сполучення, через об`єктивну,\~реальну та\~дійсну загрозу\~для життя\~та здоров`я, обмеження зумовлені ним, зокрема зупинення роботи нотаріальних реєстрів, ведення активних бойових дій на території Харківської області протягом строку для прийняття спадщини, позивач не мав можливості зібрати та подати документи для оформлення своїх спадкових прав після смерті його сестри, тому суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними, а вимоги позивача про визначення додаткового строку для її прийняття такими, що підлягають задоволенню та визначає позивачу додатковий строку в три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] у селищі міського типу Високий Харківського району Харківської області.

Outcome: approved