Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-15 00:00:00

І. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, в обґрунтування якого зазначив, що Слідчим відділенням Жашківського відділенням поліції Уманського відділу поліції ГУНП в Черкаській області проводилось досудове розслідування у кримінальному провадженні № 42020251100000023 від 05.06.2020 за підозрою [PERSON] у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що [PERSON] , [INFO] , 13.11.2017, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, перебуваючи у місті Жашкові Черкаської області, працюючи на посаді директора комунального підприємства «Енергія росту» Жашківської районної ради (скорочена назва КП «Енергія росту»), відповідно до статуту КП «Енергія росту», затвердженого рішенням Жашківської районної ради від 12.04.2017 № 13-3/VII, та контракту з керівником КП «Енергія росту» від 12.04.2017, мав повноваження діяти без довіреності від імені очолюваного підприємства, представляти його в усіх підприємствах, установах, закладах та організаціях, здійснювати функції господарського відання щодо майна та розпоряджатися коштами підприємства, тобто будучи в розумінні ч. 3 ст. 18 КК України службовою особою, діючи з прямим умислом, з корисливих мотивів, здійснив розтрату чужого майна грошових коштів в сумі 159 143,34 грн, виділених КП «Енергія росту» Жашківською районною радою з районного бюджету за наступних обставин. Умисні дії [PERSON] , які виразились у штучному завищенні вартості товару та утворенні перевищення суми фактично сплачених КП «Енергія росту» грошових коштів за поставлений товар в порівнянні з його ринковою вартістю призвели до розтрати чужого майна грошових коштів в сумі 159 143, 34 грн, виділених КП «Енергія росту» Жашківською районною радою з районного бюджету. 10 листопада 2020 року до суду скеровано обвинувальний акт відносно [PERSON] за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України. Ухвалою Жашківського районного суду Черкаської області від 20.03.2023 [PERSON] , [INFO] , звільнено від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України, у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності. Зазначеною ухвалою встановлено, що [PERSON] вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 191 КК України, тобто розтрату чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем. Разом з цим, закінчення строків давності притягнення до кримінальної відповідальності є нереабілітуючою підставою закриття кримінального провадження та не звільняє особу, яка вчинила кримінальне правопорушення від відшкодування шкоди, завданої вчиненням правопорушення. Враховуючи, що саме протиправними діями [PERSON] інтересам держави в особі КП «Енергія росту» завдана майнова шкода і вина [PERSON] доведена в суді, та враховуючи, що відповідачем в добровільному порядку шкода не відшкодована, тому є всі підстави для її стягнення з відповідача. Відповідач до суду не з`явився, відзиву на позовну заяву не подав. Згідно відповіді № 120730 про наявність зареєстрованого Електронного кабінету ЄСІТС [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС. Дата реєстрації 25.01.2023. ІІ. Заяви, клопотання та процесуальні дії у справі. 19.06.2023 року Жашківський районний суд Черкаської області ухвалив прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити спрощене позовне провадження. 30.06.2023 року від Уманської районної ради надійшло клопотання, в якому зазначено, що Уманська районна рада позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить провести розгляд справи без її участі. 19.07.2023 року перевірена наявність зареєстрованого Електронного кабінету відповідача та відкладено розгляд справи. 26.12.2023 року від третьої особи надійшла заява про розгляд справи без участі представника підприємства. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї зі сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Оскільки до суду не надійшло клопотання відповідача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження із викликом сторін та проведенням судового засідання, суд, враховуючи ціну позову, категорію та складність справи, характер і обсяг доказів, дійшов висновку про розгляд спору за наявними у справі матеріалами (доказами), без проведення судового засідання. В силу положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом. Жашківський районний суд Черкаської області ухвалою від 20.03.2023 року (справа № 693/1136/20) [PERSON] , [INFO] , уродженця м. Коростень Житомирської області, який проживає за адресою: [ADDRESS] , звільнив від кримінальної відповідальності, передбаченої ч. 2\~ст. 191 КК України\~у зв`язку з закінченням строків давності. Закрив кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудового розслідування 05.06.2020 року за № 42020251100000023, відносно [PERSON] . Процесуальні витрати на залучення експертів поклав на рахунок держави. Залишив без розгляду цивільний позов прокурора Жашківського відділу Уманської місцевої прокуратури про стягнення з [PERSON] на користь Жашківської районної ради 159 143, 34 грн (арк. с. 19-21). Ухвалою встановлено, що [PERSON] 13.11.2017 року, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, перебуваючи у місті Жашкові Черкаської області, працюючи на посаді директора комунального підприємства «Енергія росту» Жашківської районної ради (скорочена назва КП «Енергія росту»), відповідно до статуту КП «Енергія росту», затвердженого рішенням Жашківської районної ради від 12.04.2017 № 13-3/VII, та контракту з керівником КП «Енергія росту» від 12.04.2017, мав повноваження діяти без довіреності від імені очолюваного підприємства, представляти його в усіх підприємствах, установах, закладах та організаціях, здійснювати функції господарського відання щодо майна та розпоряджатися коштами підприємства, тобто будучи в розумінні ч. 3 ст. 18 КК України службовою особою, діючи з прямим умислом, з корисливих мотивів, здійснив розтрату чужого майна грошових коштів в сумі 159 143, 34 грн, виділених КП «Енергія росту» Жашківською районною радою з районного бюджету за наступних обставин. 13.11.2017 між КП «Енергія росту» в особі директора Ігнатчука Б.О. та фізичною особою-підприємцем [PERSON] укладено договір поставки № 15, за яким КП «Енергія росту» придбано модульну котельню 198 кВт вартістю 251 000, 00 грн. В подальшому [PERSON] підписано видаткову накладну № ВК-0000423 від 13.11.2017 щодо поставки модульної котельні 198 кВт відповідно до договору поставки № 15 від 13.11.2017. Як наслідок, на підставі договору поставки № 15 від 13.11.2017 та видаткової накладної № ВК-0000423 від 13.11.2017, КП «Енергія росту» на рахунок ФОП [PERSON] перераховано грошові кошти в загальному розмірі 251 000, 00 грн, виділених КП «Енергія росту» Жашківською районною радою з районного бюджету. При цьому, згідно з висновком товарознавчої експертизи від 22.09.2020 № 8/928 ринкова вартість металевого контейнера з параметрами та комплектацією, аналогічними придбаному за договором поставки № 15 від 13.11.2017 станом на 13.11.2017 могла становити 91 856, 66 грн. Відповідно до висновку судово-економічної експертизи від 27.10.2020 № 9/57 сума перевищення між сумою фактично сплачених коштів (251 000, 00 грн) КП «Енергія росту» Жашківської районної ради на розрахунковий рахунок фізичної особи підприємця [PERSON] , згідно з договором поставки від 13.11.2017 № 15 за поставлену модульну котельню 198 кВт згідно з бухгалтерськими документами та ринковою вартістю модульної котельні 198 кВт, визначеною висновком товарознавчої експертизи від 22.09.2020 № 8/928, становить 159 143, 34 грн. Умисні дії [PERSON] , які виразились у штучному завищенні вартості товару та утворенні перевищення суми фактично сплачених КП «Енергія росту» грошових коштів за поставлений товар в порівнянні з його ринковою вартістю призвели до розтрати чужого майна грошових коштів в сумі 159 143, 34 грн, виділених КП «Енергія росту» Жашківською районною радою з районного бюджету. В судовому засіданні [PERSON] заявлено клопотання про закриття кримінального провадження у зв`язку з закінченням строків давності. Обвинувачений зазначив, що з дати вчинення злочину сплив строк давності, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 49 КК України. Рішенням Уманської районної ради Черкаської області 18.12.2020 № 1-8/VIII «Про початок реорганізації Жашківської, Маньківської, Монастирищенської, Христинівської районних рад Черкаської області шляхом приєднання до Уманської районної ради Черкаської області» розпочата процедура реорганізації Жашківської районної ради шляхом приєднання до Уманської районної ради (арк. с. 24-26). IV. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Щодо представництва прокурором інтересів держави. Відповідно до пункту 3 ч. 1 ст. 1311\~Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Положення пункту 3 ч. 1 ст. 1311\~Конституції України відсилає до спеціального закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким законом є Закон України «Про прокуратуру». Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною 4 цієї статті (абзаци 1 і 2 ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци 1-3 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»). \~У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 року (справа № 912/2385/18) наведено такі правові висновки: «Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо. Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим». За встановленими обставинами кримінального провадження бюджетні кошти виділялись комунальному підприємству «Енергія росту» з районного бюджету. Не забезпечення відшкодування коштів, втрачених районним бюджетом Жашківського району свідчить про порушення інтересів держави в особі правонаступника їх розпорядника Уманської районної ради Черкаської області. На виконання п. 2 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» Уманською окружною прокуратурою попередньо повідомлено Уманську районну раду Черкаської області про представництво інтересів держави в суді у її особі листом від 12.06.2023 № 53/1-491ВИХ-23 (арк. с. 68-70). 16.06.2023 року позовна заява надійшла до Жашківського районного суду Черкаської області. Враховуючи викладене, суд вважає підтвердженими підстави прокурора для представництва інтересів держави в суді. Щодо шкоди, завданої кримінальним правопорушенням. Частиною 2 ст. 127 КПК України встановлено, що шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні. Жашківський районний суд Черкаської області ухвалою від 20.03.2023 року (справа № 693/1136/20) залишив без розгляду цивільний позов прокурора Жашківського відділу Уманської місцевої прокуратури про стягнення з [PERSON] на користь Жашківської районної ради 159 143, 34 грн. За приписами ч. 7 ст. 128 КПК України особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Частинами 1, 2 ст. 1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно з абз. 1 п.13 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 31.03.1989 «Про практику застосування судами України законодавства про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної злочином, стягнення безпідставно нажитого майна» (з наступними змінами) та абз. 1 п. 2 постанови Пленуму ВСУ № 6 від 27.03.1992 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна злочином, підлягає відшкодуванню особою, яка її заподіяла, в повному обсязі. Пленум роз`яснив, що «розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до ст.ст. 440, 450 ЦК України (ст.ст. 1166, 1187 ЦК України 2004 року) шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. В ухвалі Жашківського районного суду Черкаської області від 20.03.2023 року (справа № 693/1136/20) зазначено, що відповідно до висновку судово-економічної експертизи від 27.10.2020 № 9/57 сума перевищення між сумою фактично сплачених коштів (251 000, 00 грн) КП «Енергія росту» Жашківської районної ради на розрахунковий рахунок фізичної особи підприємця [PERSON] , згідно з договором поставки від 13.11.2017 № 15 за поставлену модульну котельню 198 кВт згідно з бухгалтерськими документами та ринковою вартістю модульної котельні 198 кВт, визначеною висновком товарознавчої експертизи від 22.09.2020 № 8/928, становить 159 143, 34 грн. Умисні дії [PERSON] , які виразились у штучному завищенні вартості товару та утворенні перевищення суми фактично сплачених КП «Енергія росту» грошових коштів за поставлений товар в порівнянні з його ринковою вартістю призвели до розтрати чужого майна грошових коштів в сумі 159 143, 34 грн, виділених КП «Енергія росту» Жашківською районною радою з районного бюджету. [PERSON] не скористався можливістю надати відзив на позовну заяву та довести, що шкода завдана не з його вини Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позивачем доведено обґрунтованість своїх вимог, які не спростовано відповідачем, тому позовні вимоги підлягають задоволенню. V. Розподіл судових витрат. Відповідно до\~частин 1,\~2\~ст.141\~ЦПК України\~судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Пунктом 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що від сплати\~судового збору\~під час\~розгляду справи\~в усіх\~судових інстанціях\~звільняються позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Частиною 6 ст. 141 ЦПК України встановлено, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Таким чином, враховуючи задоволення позовних вимог, обов`язок із сплати судового збору покладається на відповідача. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved