Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-21 00:00:00

ФГ «Червона калина» звернулося до суду з позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк тривалістю три місяці для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , посилаючись на те, що пропустило його з поважних причин. В обґрунтування позову зазначає, що [INFO] року померла\~ [PERSON] ,\~після смерті\~якої залишилось\~спадкове майно,\~а саме земельна ділянка площею 1,3482 га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована на території Ненадихівської сільської ради Білоцерківського району Київської області, кадастровий номер 3224684800:03:009:0017. Позивач є спадкоємцем за заповітом, але коли він звернувся до державного нотаріуса Тетіївської державної нотаріальної контори Давидової С.М. із заявою про прийняття спадщини, то йому нотаріус роз`яснила про пропущення шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, а тому позивач вважається таким, що не прийняв її. Позивач вважає, що вказаний строк ним пропущено з поважних причин, оскільки господарству не було відомо про існування заповіту на його ім`я. Ухвалою Тетіївського районного суду Київської області від 20.12.2023 року відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено до підготовчого засідання. У підготовче засідання представник позивача ФГ «Червона калина» не прибув, до суду надав клопотання про слухання справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідач [PERSON] \~у підготовче\~засідання не\~прибув,\~до судунадав клопотання, в якому просить справу слухати у його відсутності,позовні вимоги визнає в повному обсязі. Відповідно до\~ч.\~2\~ст.\~247\~ЦПК України\~у разі\~неявки в\~судове засідання\~всіх осіб,\~які беруть\~участь у\~справі,\~чи в\~разі якщо\~відповідно до\~положень ЦПК\~розгляд справи\~здійснюється судом\~за відсутності\~осіб,\~які беруть\~участь у\~справі,\~фіксування судового\~процесу за\~допомогою звукозаписувального\~технічного засобу\~не здійснюється. Відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Суд, розглянувши матеріали справи та дослідивши письмові докази, вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню, виходячи з такого. У судовому засіданні встановлено, що [INFO] року померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 26). Після його\~смерті залишилось\~спадкове майно,\~а саме земельна ділянка площею 1,3482 га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована на території Ненадихівської сільської ради Білоцерківського району Київської області, кадастровий номер 3224684800:03:009:0017, що підтверджується копією свідоцтва про право власності на нерухоме майно № [NUMBER] від 10.09.2013 року (а.с. 29). Позивач є спадкоємцем за заповітом від 25.01.2014 року, посвідченим державним нотаріусом Другої білоцерківської міської державної нотаріальної контори Мельничук М.В. (а.с. 28). 24.11.2023 року на звернення позивача до державного нотаріуса Тетіївської державної нотаріальної контори Давидової С.М. із заявою про прийняття спадщини, йому було роз`яснено, що у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач вважається спадкоємцем, що не прийняв спадщини (а.с. 27). Вказаний строк позивач пропустив, оскільки ФГ «Червона калина» не знало про існування заповіту. Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Згідно з пунктом 1.2 глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року N 296/5 (далі - Порядок N 296/5), при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна. Для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття (пункт 3.2 глави 10 розділу II Порядку N 296/5). Пунктом 3.16 глави 10 розділу II Порядку N 296/5 передбачено, що суд може визначити спадкоємцю, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже, на нотаріуса покладено обов`язок щодо повідомлення спадкодавця про необхідність подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом чи про відмову від її прийняття, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини. Верховний Суд у своїх постановах від 21.09.2020 року у справі № 130/2517/18 та від 26.07.2021 року у справі № 405/7058/19 дійшов висновку про те, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Таким чином, аналізуючи зібрані по справі і досліджені в суді докази, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки в суді доведено, що позивач є спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON] , але у встановлений законом час із заявою про прийняття спадщини не звернувся через необізнаність про існування заповіту, спадщину на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва ніхто не переоформив та відумерлою вона не визнана. В силу цих обставин суд вважає, що позивач пропустив передбачений законом строк з поважних причин, а тому,

Outcome: approved