Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-17 00:00:00

15.02.2022 року позивач звернувся до Ленінського районного суду м. Запоріжжя з позовом до відповідача про стягнення заборгованості за кредитним договором у розмірі 6401, 04 грн. Свої вимоги обґрунтовує тим, що 31.08.2021 року [PERSON] підписав заяву №92980209200220 про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб. Відповідач беззастережно приєднався до умов вказаного договору в редакції, яка на день підписання заяв про приєднання була розміщена на інтернет сторінці банку www.oshadbank.ua та уклав з банком договір, складовою частино якого є умови договору банківського рахунку. Відповідно до заяви про приєднання Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (далі Договір) відповідачу встановлено кредит в розмірі 7000,00 грн. Згідно до п. 1.20 розділу ХХІІ Договору сплата нарахованих процентів за користування кредитом здійснюється не пізніше 25 числа кожного місяця шляхом договірного списання коштів з карткового рахунку клієнта. У разі не сплати вищезазначених платежів у визначений розрахунковий період, сума заборгованості , яка підлягала погашенню, наступного робочого дня переноситься на відповідні рахунку для обліку простроченої заборгованості. Відповідно до п. 1.27, п 1.29 розділу ХХІІ Договору будь-яке невиконання клієнтом договору породжує у банку право достроково відкликати кредит, а клієнта створює обов`язок достроково погасити заборгованість в повному обсязі та сплатити всі інші платежі. У зв`язку з виникненням простроченої заборгованості за договором, в ході розшуку боржника позивачу стало відомо про смерть [PERSON] . Відповідно до спадкової справи№197/2022, спадкоємцем позичальника є його дружина [PERSON] 10.11.2022 року на адресу Державної нотаріальної контори позивачем було направлено заяву кредитора з вимогою до спадкоємців позичальника [PERSON] , однак на теперішній час заборгованість не погашена, що порушує законні права банку. Заборгованість за договором становить 6\~401,04 грн, яка складається з: заборгованості за кредитом 6135,04 грн, заборгованості за відсотками 266,00 грн. Представник позивача в судове засідання не з`явився, подав заяву 18.01.2024 року, в якій просить розглядати справу без його участі, не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання справи повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив, відзив на позовну заяву не надав. Зі згоди позивача суд вважає можливим ухвалити заочне рішення, що відповідає положенням ст. 280-281 ЦПК України. Вивчивши матеріали справи, дослідивши докази та оцінивши їх у сукупності, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що 31.08.2021 року [PERSON] підписав заяву про приєднання №29980209/200220 до Договору комплексного обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобі (платіжної карти) з АТ «Ощадбанк». Згідно вказаної заяви відповідачу будо відкрито поточний рахунок на умовах тарифного пакету «Мій Комфорт». Відповідно до с п. 3.1 заяви на встановлення (збільшення) відновлюваної кредитної лінії(Кредиту) відповідно до умов Договору комплексного обслуговування фізичних осіб укладеного між сторонами від 31.08.2021 року, ця заява є двостороннім правочином клієнта та банку, невід`ємною частиною договору і містить індивідуальну частину договору в розумінні Закону України «про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» щодо послуги кредитування. Згідно п. 3.3 підписанням цієї заяви клієнт ініціює одержання кредиту на споживчі потреби, погоджується з умовами користування кредитом відповідно о умов кредитного договору та підтверджує укладення між ним та банком кредитного договору з істотними умовами кредитування: максимальний розмір кредиту 250\~000,00 грн, строк користування кредитом до дати закінчення строку дії платіжної картки, розмір процентної ставки 38 відсотків річних, процентна ставка за користування кредитними коштами протягом Грейс-періоду -0,001 відсотків річних, процентна ставка за перевищення кредитного ліміту по поточному рахунку 60 відсотків річних, періодичність сплати платежів щомісячно, розмір комісійної винагороди за зняття готівкових коштів 2,99 відсотки від суми таких коштів, порядок погашення кредиту щомісячно в розмірі визначеному Умовами користування кредитною лінією, що є додатком №1 до договору. Згідно з наданим банком розрахунком, заборгованість за договором становить 6401,04 грн, яка складається з: заборгованості за кредитом 6135,04 грн, заборгованості за відсотками 266,00 грн. Згідно копії свідоцтва про смерть [PERSON] помер [INFO] . [PERSON] є дружиною [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу. Відповідно до копії спадкової справи №197/2022 заведеної після смерті [PERSON] . Запорізькою районною державною нотаріальною конторою, 02.09.2022 року з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] звернулася [PERSON] [PERSON] , син померлого [PERSON] , 20.10.2022 року подав до нотаріуса заяву про відмову від прийняття спадщини на користь [PERSON] . Таким чином, відповідач прийняла спадщину після смерті [PERSON] , інші спадкоємці відсутні. 24.11.2022 до Четвертої запорізької держаної нотаріальної контори від АТ «Ощаданк» надійшла вимога до спадкоємців [PERSON] щодо стягнення заборгованості у розмірі 6401,04 грн. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання (частина перша статті 15 Цивільного кодексу України). Відповідно до частини першої статті 526\~ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно статті 610\~ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно зі статтею 525\~ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до статті 1216\~ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). За правилом статті 1218\~ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до частини другої статті 1220\~ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. За змістом частин першої, третьої, п`ятої статті 1268\~ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно з частиною першою статті 1282\~ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Законодавством визначено, що у подібних випадках відбувається припинення одних правовідносин і виникнення інших, при цьому правовідносини за змістом і природою продовжують існувати за основними своїми характеристиками. Таким чином, у разі смерті спадкодавця спадкоємці, які прийняли спадщину, не відмовились від її прийняття, замінюють його у всіх правовідносинах, що існували на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті спадкодавця. При цьому необхідно враховувати, що спадкування - це вольовий акт (окрім деяких винятків), яким спадкоємець свідомо приймає рішення про прийняття спадщини або свідомо не користується правом відмовитися від такого прийняття спадщини. Виходячи з існування вольового критерію, у цивільних правовідносинах прийнято вважати, що кожен спадкоємець діє добросовісно, є зваженим, передбачливим і розсудливим під час прийняття юридично значимих рішень та обранні варіанта власної поведінки. Дотримання наведених норм забезпечуватиме стабільність цивільного обороту. Відповідно до частини першої статті 1296\~ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. За змістом частини першої статті 1297\~ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Однак відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України). Аналіз зазначених норм права дає підстави для висновку, що хоч отримання спадкоємцем, який прийняв спадщину, свідоцтва про право на спадщину відповідно до статті 1296\~ЦК України є правом, а не обов`язком спадкоємця, однак відсутність у спадкоємця такого свідоцтва не може бути підставою для відмови у задоволенні вимог кредитора. Аналогічний висновок викладено Верховним Судом у постановах від 25 квітня 2018 року у справі № 645/3265/13-ц (провадження № 61-5552свп18), від 08 серпня 2018 року у справі № 686/10026/16-ц (провадження № 61-6373св18), від 14 січня 2019 року у справі № 311/917/15-ц (провадження № 61-38428св18), від 14 травня 2021 року у справі № 205/6803/19 (провадження № 61-9908св20). У разі смерті фізичної особи, боржника за зобов`язанням у правовідносинах, що допускають правонаступництво у порядку спадкування, обов`язки померлої особи (боржника) за загальним правилом переходять до іншої особи її спадкоємця, тобто відбувається передбачена законом заміна боржника у зобов`язанні, який несе відповідальність у межах вартості майна, одержаного у спадщину. Таким чином, правовідносини, що виникли між банком та боржником (який помер), після його смерті трансформуються у зобов`язальні правовідносини, що виникли між кредитодавцем та спадкоємцями боржника і вирішуються у порядку, передбаченому положеннями статті 1282 ЦК України. Відповідно до частин 2-4 статті 1281 ЦК України кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 13 червня 2018 року у справі № 758/8549/15-ц (провадження № 61-8438св18) зроблено висновок по застосуванню і зазначено, що «вказана норма не встановлює певного порядку пред`явлення вимог кредиторів. Пред`являння вимог може відбуватися як безпосередньо спадкоємцю, так і через нотаріуса». При вирішенні спорів про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємців боржника судам для правильного вирішення справи необхідно встановлювати такі обставини: - чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені частинами другою та третьою статті 1282 ЦК України, оскільки у разі пропуску таких строків, на підставі частини четвертої\~статті 1281\~ЦК України кредитор позбавляється права вимоги; - коло спадкоємців, які прийняли спадщину; - при дотриманні кредитором строків, визначених статтею 1282 ЦК України, та правильному визначенні кола спадкоємців, які залучені до участі у справі як відповідачі, суд встановлює дійсний розмір вимог кредитора (перевіряє розрахунок заборгованості станом на день смерті боржника, який є днем відкриття спадщини); - при доведеності та обґрунтованості вимог кредитора боржника, суду належить встановити обсяг спадкового майна та його вартість, визначивши тим самим межі відповідальності спадкоємця (спадкоємців) за боргами спадкодавця відповідно до частини першої статті 1282 ЦК України. Подібні за змістом висновки викладені у постановах Верховного Суду\~у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 18 вересня 2019 року у справі № 640/6274/16-ц, від 29 січня 2020 року у справі № 496/4363/15-ц, від 15 липня 2020 року у справі № 645/1566/16-ц, від 04 березня 2020 року у справі № 2609/30529/12, від 26 травня 2021 року у справі № 519/783/16-ц (провадження № 61-1222св21). Повно та всебічно дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, які оцінено на предмет належності, допустимості, достовірності, достатності та взаємного зв`язку, суд дійшов висновку про задоволення позову у повному обсязі.

Outcome: approved