Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-14 00:00:00

[PERSON] (далі - \~позивач) звернувся до суду з позовною заявою до Попільнянської селищної\~ради,\~Житомирського району,\~Житомирської області\~(далі\~ відповідач)\~про визначення\~додаткового строку\~для подання\~заяви про\~прийняття спадщини,\~в якій вказує, що [INFO] померла його баба [PERSON] . Баба позивача [PERSON] проживала окремо від позивача в [ADDRESS] . У вересня 2021 року позивач забрав бабу проживати до себе, так як вона через свій вік стала потребувати постійного догляду. Враховуючи обстановку, що склалась в Україні після повномасштабного російського вторгнення, а також той факт, що позивач є інвалідом 2 групи та віддаленість будинку його баби, він тривалий час не міг відвідати будинок баби та розібрати її речі. В червні 2023 року позивач серед особистих речей баби в її будинку знайшов заповіт, посвідчений 05.05.2011 року секретарем Саверецької сільської ради Попільнянського району Житомирської області, та зареєстрований в реєстрі за № 71. Відповідно до заповіту баба позивача заповіла все своє майно своєму онукові, позивачу по справі. Про заповіт позивач не знав і не здогадувався, оскільки був впевнений, що все своє майно баба залишить своїй дочці, матері позивача, і відповідно із заявою про прийняття спадщини не звертався. Знайшовши заповіт позивач звернувся до нотаріальної контори з приводу вирішення питання оформлення спадкової справи, але виявилось, що він пропустив строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті баби. Нотаріус постановою від 26.06.2023 року відмовив позивачу у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку із пропуском встановленого законом строку для прийняття спадщини. Вказані обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивача, як спадкоємця, при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставною для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач вважає, що строк для прийняття спадщини був пропущений ним з поважних причин, оскільки про наявність заповіту складеного на його користь він дізнався поза межами строку, передбаченого частиною 1 статті 1270 ЦК України. Як вбачається із заповіту, жодним іншим спадкоємцям, крім позивача, [PERSON] нічого не заповіла. Позивач просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , на два місяці, після набрання рішенням суду законної сили. Позивач в підготовче судове засідання не з`явився, 15 січня 2024 року через канцелярію суду надав заяву в якій просить справу слухати у його відсутність, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Представник відповідача Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області в підготовче судове засідання не з`явився, надав до суду заяву № 02-13/66 від 11.01.2024 року в якій просить дану справу розглядати без участі їх представника, проти задоволення позовних вимог не заперечують. Відповідно до частини 3 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно до частини 4 статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. \~ \~ \~ \~Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Як вбачається з свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 22 листопада 2022 року Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), [PERSON] померла [INFO] , про що складено відповідний актовий запис № 22061 /а.с. 6/. \~ \~ \~ \~Згідно довідки від 05 липня 2023 року, виданої обслуговуючим кооперативом «Алтай-житло», [PERSON] , [INFO] , проживала в селі Саверці, Житомирської області, Попільнянського району. З вересня 2021 року, за станом здоров`я, була забрана дочкою [PERSON] та внуком [PERSON] , до [ADDRESS] , де разом проживали, та до дня настання її смерті [INFO] за [PERSON] здійснювали повний догляд /а.с. 7/. \~ \~ \~ \~Відповідно до Заповіту, посвідченого 05 травня 2011 року секретарем Саверецької сільської ради Попільнянського району Житомирської області, [PERSON] заповіла все своє майно своєму онукові [PERSON] , [INFO] . Заповіт зареєстровано в реєстрі за № 71 /а.с. 8/. \~ \~ \~ \~Як вбачається з Постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 26 червня 2023 року № 99/02-31 від 26 червня 2023 року, виданої Попільнянською державною нотаріальною конторою в Житомирській області, [PERSON] відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно, після смерті [INFO] , баби [PERSON] , в зв`язку із пропуском встановленого законодавцем терміну на прийняття спадщини /а.с. 9/. Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 05 березня 1975 року Київським відділом ЗАГС Жовтневого району, батьками [PERSON] , [INFO] , вказані [PERSON] та [PERSON] , запис за № 422 /а.с. 10/. Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданого 01 травня 1974 року Саверецьким сільським бюро ЗАГС Попільнянського району Житомирської області, [PERSON] 01 травня 1974 року уклав шлюб з [PERSON] , прізвище дружини після укладення шлюбу « [PERSON] », запис за № 6 /а.с. 11/. Як вбачається з свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 05 березня 1955 року Саверецькою сільською радою Попільнянського району, Житомирської області, матір`ю [PERSON] , [INFO] , вказана [PERSON] , запис за № 11 /а.с. 12/. Згідно свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого 29 вересня 2009 року Відділом реєстрації актів цивільного стану районного управління юстиції Житомирської області, [PERSON] 10 листопада 1957 року зареєструвала шлюб з [PERSON] , прізвище дружини після реєстрації шлюбу « [PERSON] », про що в Книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис за № 13 /а.с. 13/. Як вбачається з Довідки до акта огляду медико соціальною експертною комісією серії АВ № 0438740, виданої 19.02.2016 року, [PERSON] має другу групу інвалідності, загального захворювання /а.с. 15/. Згідно довідки про дохід № 4830 5587 2048 6818, виданої Пенсійним фондом України, [PERSON] перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в м. Києві (Солом`янський район) в м. Києві і отримує пенсію по інвалідності, сума пенсії за період з 01.07.2022 року по 30.06.2023 року складає 24786,00 гривень /а.с. 16/. Частиною першою статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Згідно\~статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно зі статтями 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що позивач [PERSON] заяву про прийняття спадщини після смерті баби [PERSON] не подав своєчасно у шестимісячний строк з поважних причин, так як він не був обізнаний про існування вищевказаного заповіту, складеного спадкодавицею на його користь, також в Україні був запроваджений воєнний стан. Тому продовження йому строку для подання заяви про прийняття спадщини не суперечить закону та не порушить будь-чиїх інших прав та охоронюваних законом інтересів. Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини. Спадкоємці, які протягом строку, встановленого\~статтею 1270 ЦК України\~не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її. Згідно з правилами\~статті 1220 ЦК України\~часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану. Відповідно до\~пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3\~ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно частини п`ятої\~ статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона\~\~належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини першої\~статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як вбачається з частини третьої\~статті 1272 ЦК України,\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу. За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу. Судом встановлено, що позивач дійсно пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. За вищенаведених обставин, та враховуючи, те що представник відповідача визнав позов у повному обсязі, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби [PERSON] . За змістом пункту 1 частини 2 статті 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

Outcome: approved