Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-10 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до Московського районного суду м.Харкова з позовом до відповідача [PERSON] про стягнення матеріальної шкоди у розмірі 85\~124 грн., завданої внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , судових витрат у сумі 3\~908 грн., які складаються з 908 грн. судового збору та 3000 грн. витрат, пов`язаних з оплатою послуг з виготовлення звіту про оцінку майна у розмірі 3\~000 грн. В обґрунтування позову вказала, що вона є власницею квартири [ADDRESS] . Власником квартири [ADDRESS] на дев`ятому поверсі, що знаходиться над її квартирою, з 16.06.2010 року є [PERSON] 03 липня 2021 року належна їй квартира зазнала залиття водою холодного водопостачання з розташованої вище квартири відповідача. Комісією ВК «ЖЕК «Новобуд-Комфорт» складений Акт № 286/5/21 від 03.07.2021 про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання). Актом констатується наявність течі води холодного водопостачання зі стелі та по стінах квартири [ADDRESS] , перелічені ділянки належної їй квартири, що зазнали залиття, наведено опис пошкоджень та приблизна площа ураження. Згідно висновків Акту, причиною залиття є передчасний вихід з ладу гнучких підводок (гнучкого шлангу до зливного бачка) у квартирі [ADDRESS] . Про ознайомлення зі змістом Акту про залиття розписалися представники мешканців квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , а представники квартири [ADDRESS] від підпису про ознайомлення відмовилися. Відповідач ухиляється від відшкодування їй збитків, тому вона змушена звернутися до суду з позовом. Ухвалою Московського районного суду м.Харкова від 17 серпня 2021 року відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження. Від представника відповідача [PERSON] - [PERSON] до суду надійшов відзив на позов, в якому вважає вимоги позивача безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню. Вказує, що обставини, зазначені в Акті від 03.07.2021 року не відповідають дійсності, оскільки 03 липня 2021 року позивач [PERSON] разом з донькою знаходилася на відпочинку в Республіці Черногорія і потрапити до квартири саме 03.07.2021 року комісія не могла, оскільки лише 04.07.2021 представники позивачки могли потрапити до квартири. При зламуванні дверей були присутні позивачка [PERSON] , представник Виробничого кооперативу «ЖЕК «Новобуд-Комфорт», сантехнік та представники відповідачки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Після того, як були зламані двері та всі могли потрапити до квартири, було виявлено, що обидва крани, як холодної, так і гарячої води, були перекриті, але на підлозі у туалеті була невелика кількість води не більше 2 см, походження якої присутні не могли виявити. При цьому ніяка комісія з ВК «ЖЕК «Новобуд-Комфорт» не була присутня, Акт не складався та не пропонувалося його підписати представникам відповідачки. Вважає, що Акт не можна вважати таким, що складений з урахуванням всебічного та об`єктивного встановлення всіх обставин залиття квартири, так як Акт від 03.07.2021 року не містить підпису представників відповідачки, їх пояснень, належним чином засвідченої відмови від підпису. При цьому присутність зацікавлених осіб, як і самої комісії, є обов`язковою. Вважає, що позивачем не надано доказів того, що залиття сталося з вини відповідачки та що її дії перебувають у причинному зв`язку з наслідками залиття квартири позивача. Враховуючи, що наданий позивачем Акт датований 03.07.2021, тоді як доступ до квартири був наданий 04.07.2021 року, складений за відсутності відповідача чи її представників, він є неналежним та недопустимим доказом. Тому Звіт про оцінку майна від 15.07.2021 року, яким визначений матеріальний збиток, нанесений внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , також є недопустимим доказом, оскільки ґрунтується на даних, визначених Актом від 03.07.2021 року. Також звертає увагу, що оцінювач ТОВ «Харківська інвестиційна агенція нерухомості» [PERSON] під час складання Звіту про оцінку майна керувався неперевіреними даними (зі слів замовника), які поклав в основу визначення вартості майнової шкоди. Враховуючи, що члени комісії, які вказані в Акті від 03.07.2021 року, не були присутні під час огляду квартири 04.07.2021 року, а тим паче, не мали змоги потрапити 03.07.2021, тому не зрозуміло, на підставі чого вони дійшли такого висновку. Також позивач не надала доказів вини відповідачки у заподіянні матеріальних збитків, оскільки Звіт грунтується на припущеннях та проведений без особистого візуального обстеження оцінювача. Ухвалою Московського районного суду м.Харкова від 25 січня 2022 року витребувано докази у справі у ВК «ЖЕК «Новобуд-комфорт». Ухвалою Октябрського районного суду м.Полтави від 06 квітня 2023 року цивільну справу прийнято до провадження, на підставі розпорядження голови Верховного Суду від 08.03.2022 року № 2/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», витребувано повторно письмові докази по справі. Від представника відповідача [PERSON] - [PERSON] до суду надійшла відповідь на відзив, в якій зазначає, що насправді Актом про залиття зафіксовано, що 03.07.2021 року квартира [ADDRESS] , яка належить позивачу, зазнала залиття, в той час як фактичне складання акту та обстеження квартири [ADDRESS] за участі представників відповідача дійсно відбулося 04.07.2021, тобто на наступний день після залиття, що позивачем не заперечується. Вказує, що Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17 травня 2005 року, не вимагають складання актів про залиття безпосередньо у момент/день залиття та відповідна позиція підтверджується висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 19.02.2020 № 201/658/16-ц. Твердження відповідача того, що Акт 03.07.2021 року не складався, не спростовують висновків викладених у ньому, зокрема, щодо залиття квартири, спричинених наслідків, відкриття та обстеження квартири, встановлення дійсного стану у квартирі [ADDRESS] на момент обстеження, відтак, не позбавляє вказаний Акт статусу документу, що підтверджує факт завдання матеріальної шкоди позивачу внаслідок залиття. Твердження відповідача, що Акт не містить підпису представників відповідача та їх пояснень, відмови від підпису, а тому Акт не може вважатися складеним на всебічно встановлених обставинах справи, судом спростовується, оскільки не підписання Акту відповідачем не впливає на його правильність, оскільки зворотнього не доведено та не спростовано, що квартира відповідача була залита водою. Також в Акті вказано, що кран холодної води на квартиру та на зливний бачок відкриті, зафіксована наявність води на підлозі 5-6 см у ванній кімнаті, незначний об`єм води на підлозі коридору, кухні, зазначено причини залиття, тому доводи, що крани були закриті спростовуються. Відповідач не довів, що шкоди завдано не з його вини, а у деліктних зобов`язаннях діє презумпція вини особи, яка завдала шкоди. Доводи, що висновки оцінювача є припущенням, не відповідають дійсності, оскільки Звіт містить письмову заяву оцінювача, згідно якої оцінювач, який підписав звіт, підтвердив, що провів внутрішній огляд об`єкта оцінки, обсяг зібраної інформації про об`єкт оцінки є достатнім для формування висновку про вартість. У судове засідання представник позивача [PERSON] не з`явився, надіслав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позов підтримує (а.с.183). Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилися, належним чином повідомлялися про дату, час та місце розгляду справи рекомендованими повідомленнями про вручення судових повісток (а.с.143-144, 145-146, 178-179, 181-182) та засобами мобільного зв`язку (а.с.157). Конверти на судові засідання 26.10.2023 року о 13.00 та на 09.01.2024 року о 09.00 повернулися із відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою», що свідчить про належне повідомлення відповідача про дату, час та місце розгляду справи, згідно п.4 ч.8 ст. 128 ЦПК України. Представник відповідача [PERSON] повідомлялася про дату, час та місце розгляду справи засобами мобільного зв`язку, однак повідомила, що більше не представляє інтереси відповідача (а.с.157). Суд, дослідивши матеріали справи, перевіривши фактичні обставини наданими сторонами доказами, прийшов до висновку про відмову у задоволенні позову з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що слідує із Свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 21.02.2008, виданого Виконавчим комітетом Московської районної в місті Харкові ради, Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 267980550 від 28.07.2021, Свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 11.11.2011 року та Свідоцтва про зміну імені Серії [NUMBER] від 20 вересня 2018 року (а.с.10) (а.с.10-12, 15). \~ \~ \~ \~Власником квартири [ADDRESS] , яка знаходиться над квартирою [ADDRESS] , є [PERSON] , що слідує із Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 267940032 від 28.07.2021 (а.с.16). \~ \~ \~ \~03.07.2021 року відбулося затоплення квартири [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~Із Акту залиття, аварії, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 03.07.2021 року № 281/5/21, затвердженого ПК «ЖЕК «Новобуд-Комфорт», слідує, що комісія у складі головного інженера виконавця послуг Щупаченка П.М., голови комісії, майстра технічної дільниці [PERSON] , слюсаря-сантехніка Кривошея Л., склали цей Акт про те, що 03.07.2021 року в будинку [ADDRESS] трапилось залиття, аварія на системі холодного водопостачання, а саме : теча води зі стелі, по стінах в кВ. [ADDRESS] , а саме кухня- навісна стеля (велике скупчення води, прорив навісної стелі, площа стеля приблизно 12 кв.м.), теча по стінах (плитка); дитяча кімната: стеля (гіпсокартон, штукатурка, фарба) сліди замокання по всьому периметру стелі приблизно 25 кв.м.; стіни шпалери замокання приблизно 30 кв.м. Кімната: скупчення води на стелі, стікання стеля гіпсокартон, штукатурка, фарба приблизно 20 кв.м.; стіни шпалери замокання приблизно 25 кв.м., підлога паркет замокання приблизно 20 кв.м. Лоджа стеля гіпсокартон, штукатурка, фарба замокання приблизно 8 кв.м; залитий електрокамін. Коридор: стеля навісна, велике скупчення води приблизно 18 кв.м. Стіни шпалери залиті 50 кв.м., намокли плінтуса приблизно 24 п.м. На момент обстеження квартира знеструмлена, так як по розеткам, вимикачам та світильниках спостерігається стікання води. Також встановлено залиття квартир [ADDRESS] . Причиною залиття, аварії, що трапилася на системі ХВП є передчасний вихід з ладу гнучких підводок в кв. [ADDRESS] . В Акті вказано, що власники кв. [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] звернулися в Інститут Бокаріуса для оцінки спричинених збитків. Кв.106 була взламана представниками власника квартири. При обстеженні встановлено: наявність води на підлозі ванної кімнати приблизно 5-6 см, незначний об`єм на підлозі коридору, кухні. Кран гар. води у квартиру перекритий. Кран холодної води на квартиру та зливний бачок відкриті. В період до включення холодної води приблизно з 13.00 до 14.00, представниками, які знаходилися у квартирі [ADDRESS] , виконана заміна гнучкого шлангу на зливний бачок. Стояк хол. води кв. 106 спарений з кв. [ADDRESS] мається доступ до стояка. Стояк сухий. При ввімкненні холодної води течі води немає, що підтверджує, що залиття відбулося по причині виходу з ладу гнучкого шлангу на зливний бачок в кв. [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~Акт підписали члени комісії [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . З Актом ознайомлені мешканці квартир [ADDRESS] [PERSON] , № 101 [PERSON] , № 97 [PERSON] , зазначено, що представники кв. № 106 від підписів Акту відмовилися (а.с.17-18). Із Звіту про оцінку майна, складеного ТОВ «Харківська інвестиційна агенція нерухомості» від 15.07.2021 року, слідує, що вартість нанесених збитків приміщенням, на підставі розрахунків, склало 85\~124 грн. (а.с.22-68). Відповідно до частин першої та другої\~статті 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). У відповідності до вимог ст.ст.\~76,\~77 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вирішуючи питання щодо доказів, суд враховує інститути належності, допустимості та достатності засобів доказування, згідно з яким обставини справи, що відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Основним доказом винуватості відповідача [PERSON] , на який посилається позивач, є Акт № 286/5/21 від 03.07.2021, складений комісією ВК «ЖЕК «Новобуд-Комфорт», Звіт про вартість майна від 15.07.2021 року з визначенням вартості нанесених збитків. Згідно Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність: у такому випадку в акті має бути зазначено що згадані особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин. Окрім забезпечення присутності осіб, визначених у зазначених Правилах, зацікавленим особам слід домогтися належного оформлення акта (оскільки нерідко представники ОСББ, житлово-експлуатуючих організацій та інші особи, що входять до складу комісій не мають юридичної освіти, в силу чого складають акти про залиття, не вказуючи необхідної інформації). Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій визначено, що з актом про залиття повинні бути ознайомлені мешканці відповідних квартир шляхом його підписання, що дає змогу майбутньому відповідачу включити до акту свої пояснення. Окрім цього, в актах повинна бути вказана чітка причина залиття, як того вимагає Додаток 4 до п. 2.3.6 зазначених Правил: «чітко зазначити причини». Проста фіксація замокання стін та стелі не буде розцінена судом як належний доказ того, що залиття сталося з вини Відповідача. Аналогічної позиції викладена у Постанові Верховного Суду України: у справі № 6-2125цс16 від 23.07.2017 року, в якій було зазначено, що позивачі не надали комісійного акта, складеного за участю представників обслуговуючої організації, яким би було зафіксовано сам факт затоплення, а також причини затоплення та завдані пошкодження, а суди попередніх інстанцій, установивши факт залиття квартири, не з`ясували причини залиття квартири позивачів та не установили особу, відповідальну за завдану шкоду. Суд вважає, що наданий позивачем Акт № 286/5/21 від 03.07.2021, складений в порушення вимог Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76, оскільки не відповідає зазначеній вище нормі. Зокрема, в ньому відображено дату складення Акту «03.07.2021 року», тоді як матеріалами справи встановлено, що огляд квартири [ADDRESS] здійснювався 04.07.2021 року, що не спростовано у відповіді на відзив представником позивача, а також слідує із пояснень до ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області мешканця квартири [ADDRESS] [PERSON] , який показав, що 03.07.2021 року о 23.30. сусід з кв. [ADDRESS] зламав двері у тамбурі до кв. [ADDRESS] , так як намагався потрапити до його сусідки (а.с.90). Також в Акті не зазначено прізвище, ім`я, по батькові власника, квартири, з вини якого сталося залиття; поверх, форма власності квартири; обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Крім того, в акті не зазначені особи, які допустили таке залиття. Складання Акту 03.07.2021 року, тоді як зацікавлені особи з боку винної особи були присутні при огляді квартири 04.07.2021 року, що не заперечується стороною позивача, ставить під сумнів об`єктивність таких даних, оскільки підприємство, яке його складало також є зацікавленою особою. З огляду на викладене, незгода представника позивача із твердженням відповідача, що обстеження квартири зафіксоване 03.07.2021 року, є неспроможним. Суд погоджується з позицією позивача, що складення Акту у день залиття не вимагається Правилами, разом з тим, дата його складення 03.07.2021 року ставить під сумнів факт його складення у присутності представників винної особи, а відтак правдивість у ньому даних про відмову від його ознайомлення останніми. Судом при розгляді вказаної справи враховується правова позиція, викладена у Постановах ВС від 21.02.2018 в справі №2-1974/11, згідно до якої зазначено, що акт, який не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди. У постанові від 10.05.2018 року в справі №465/2120/14-ц суд касаційної інстанції також наголосив, що зважаючи на викладене, суди не звернули увагу на невідповідність акта обстеження від 6 лютого 2014 року зазначеним Правилам, оскільки він не містить відомостей щодо характеру залиття, не зазначено осіб, які допустили таке залиття, а також інші потрібні відомості, які слід зазначити під час складання такого виду документа. А тому враховуючи, що Акт № 286/5/21 від 03.07.2021 не містить вищезазначених даних, він є такий, що складений в порушення до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76\~і зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року №927/11207), якими передбачено, що в разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). Наданий представником позивача відеозапис, в якому зафіксовано факт стікання води зі стелі квартири відповідачки, не спростовує вищезазначені висновки суду щодо допустимості основного доказу. Суд зауважує, що стороною позивача не вживалися заходи для встановлення можливо іншої причини затоплення її квартири, якими могли бути несправність систем будинку, винність інших власників суміжних квартир. Згідно до ч. 1\~ст. 78 ЦПК України,\~ст. 79 ЦПК України,\~ст. 80 ЦПК України, не може бути прийнятий судом до уваги, як допустимий, достовірний та достатній доказ, оскільки оформлений в порушення зазначених вимог не містить даних, які б надали можливість встановити дійсні обставини, та у своїй сукупності не надає змоги дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмету доказування. Відповідно до\~ст. 1166 ЦК України, шкода завдана майну фізичної або юридичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно із роз`ясненнями, наданими у Постанові Пленуму Верховного суду України №6від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Частиною 2\~ст.1166 ЦК України\~передбачено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. За загальними правилами деліктних зобов`язань, закріплених\~ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. З аналізу наведеної статті\~ЦК України\~та роз`яснень, наданих в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01.02.2012 р., вбачається, що відсутність своєї вини відповідно до вимог ч. 2\~ст.1166 ЦК України\~має доводити саме заподіювач шкоди, а не позивач має доводити наявність вини відповідача, хоча він не позбавлений цього права. Потерпілий подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду. В підтвердження розміру завданої шкоди позивачем надано Звіт про оцінку майна, складений ТОВ «Харківська інвестиційна агенція нерухомості» від 15.07.2021 року, з якого слідує, що вартість нанесених збитків приміщенням, на підставі розрахунків, склала 85\~124 грн. Аналізуючи зміст постанов Верховного Суду від 19.03.2018 в справі № 398/5325/15-ц, від 28.03.2018 в справі № 638/9832/15-ц, від 05.12.2018 в справі № 577/4972/16-ц, від 25.04.2018 в справі № 522/8363/13-ц, від 02.05.2018 в справі № 401/2142/16-ц, від 04.04.2018 в справі № 362/7517/13-ц, від 02.05.2018 в справі № 401/2142/16-ц, від 04.03.2019 № 752/20375/15-ц, фактичний розмір збитків, завданих залиттям квартири, може підтверджуватися наступними джерелами доказової інформації. Так, це може бути кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва щодо ремонтно-відновлювальної роботи квартири, проведеної архітектором, повноваження якої підтверджуються сертифікатом архітектора, що зареєстрований у реєстрі сертифікованих архітекторів; або висновок судової будівельно-технічної експертизи; або звіт, складений особою, що має сертифікат суб`єкта оцінної діяльності; або звіт про визначення вартості відновлювальних ремонтно-будівельних робіт; або висновок про оцінку майна. Відповідно до ч.1 ст. 10 ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав на професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна проводиться на підставі договору між суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання та замовником оцінки або на підставі ухвали суду про призначення відповідної експертизи щодо оцінки майна. Частиною 4 ст. 11 ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав на професійну оціночну діяльність в Україні» - істотними умовами договору на проведення оцінки майна є:\~зазначення майна, що підлягає оцінці; мета, з якою проводиться оцінка; вид вартості майна, що підлягає визначенню; дата оцінки; строк виконання робіт з оцінки майна; розмір і порядок оплати робіт; права та обов`язки сторін договору; умови забезпечення конфіденційності результатів оцінки, інформації, використаної під час її виконання; відповідальність сторін за невиконання або неналежне виконання умов договору; порядок вирішення спорів, які можуть виникнути під час проведення оцінки та прийняття замовником її результатів. Однак, до наданого Звіту не долучено Договору між\~суб`єктом\~оціночної діяльності\~-\~суб`єктом\~господарювання та\~замовником оцінки,\~а тому\~ суд позбавлений можливості перевірити наявність чи відсутність у ньому обов`язкових істотних умов, визначених законом, а саме перелік майна, що підлягає оцінці, вид вартості майна, що підлягає визначенню тощо. Крім того, Звіт проведений із врахуванням Акту від 03.07.2021 року, який судом визнаний недопустимим доказом, а тому Отже, з урахуванням вищевикладеного, наданий позивачем Звіт не є належним та допустимим доказом. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Відповідно до ч.6\~ст.81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч. 3 ст.\~12\~та ч. 1 ст.\~81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч. 1 і 2\~ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Беручи до уваги вказані норми\~ЦК України, а також наявні в матеріалах докази суд приходить до висновку про відсутність доказів вини відповідача у заподіянні шкоди, а отже відсутність підстав для задоволення позовних вимог. Така позиція суду узгоджується з постановами Верховного Суду від 21.02.2018 в справі №2-1974/11, від 10.05.2018 в справі №465/2120/14-ц, постановою Верховного Суду України від 23.08.2017р. № 6-2125цс16. \~ \~ \~ \~Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України та враховуючи, що у задоволенні позову судом відмовлено, судові витрати покладаються на позивача..

Outcome: dismissed