Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-09 00:00:00

І. Суть спору: Позивачка [PERSON] звернулася до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] являвся колгоспним двором, одноосібним членом та головою якого станом на 15.04.1991 року була [PERSON] , 1913 р.н. Вказані обставини підтверджуються довідкою Мостиської міської ради №51 від 15.02.2023 року. Зазначає, що [INFO] померла голова двору - [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина на нерухоме майно - житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] . Наголошує, що за життя [PERSON] склала заповіт від 07.11.1992 року, згідно з яким все своє майно заповіла онуку [PERSON] , який спадщину після її смерті прийняв в силу положень ст. 549 ЦК УРСР в редакції 1963 року, так як вступив в управління та володіння спадковим майном після її смерті, що підтверджується довідкою Мостиської міської ради №121 від 27.03.2023 року. Таким чином, після смерті [PERSON] , її онук [PERSON] став власником вказаного житловому будинку в цілому. Стверджує, що [INFO] помер її (позивачки) чоловік - [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина на нерухоме майно - житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] . Зазначає, що за життя [PERSON] заповіту не складав, своїм майном не розпорядився. Спадкоємцем першої черги спадкування за законом після його смерті є дружина померлого - [PERSON] , яка спадщину прийняла в порядку ч.1 ст. 1269 ЦК України, так як протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України звернулася до нотаріуса за оформленням спадкових прав, що підтверджується матеріалами спадкової справи №439/2020 заведеної у Приватного нотаріуса Яксманицького Р.С. Інші спадкоємці спадкового майна [PERSON] , які б претендували на спірний житловий будинок, відсутні. Таким чином, після смерті [PERSON] , його дружина [PERSON] стала власником житловому будинку. Однак, в позасудовому порядку оформити право власності на вищевказаний будинок не має можливості, у зв`язку із відсутністю правовстановлюючих документів на такий, тому змушена звертатися до суду із даним позовом. З огляду на наведене, беручи до уваги те, що позивачка є спадкоємцем першої черги спадкування за законом після смерті чоловіка [PERSON] , спадщину прийняла, інших спадкоємців, які б претендували на спадкове майно немає, просить суд визнати за нею право власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] . ІІ. Позиція учасників справи: В підготовче засідання позивачка [PERSON] не з`явилася, однак подала заяву, в якій просить суд справу розглянути у її відсутності та зазначає, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить суд їх задоволити. Представник відповідача - Мостиської міської ради Львівської області у підготовче засідання не з`явився, однак подав заяву, в якій не заперечує проти позову та просить суд розглянути справу без його участі. Третя особа - Приватний нотаріус Яксманицький Р.С. у підготовче засідання не з`явився, проте подав до суду заяву, в якій просить справу розглядати у його відсутності. ІІІ. Процесуальні дії у справі: Ухвалою судді від 30.10.2023 року відкрито провадження у даній справі та постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. Відповідно до частини 3 статті 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. При цьому суд розглядає справу у загальному порядку, оскільки підстави для заочного розгляду справи відсутні. Згідно з пунктом 1 частини другої статті 49 ЦПК України відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу. За змістом частини четвертої статті 200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статями 206, 207 цього Кодексу. Частиною четвертою статті 206 ЦПК України передбачено, що у разі визнання відповідачем позову, суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Визнання позову відповідачем - це одностороннє вільне волевиявлення відповідача, спрямоване на припинення спору з позивачем. Право відповідача на визнання позову повністю або частково є виявом принципів диспозитивності і змагальності. Таким чином, ЦПК України допускає ухвалення рішення в підготовчому судовому засіданні і в правовідносинах, що виникли між сторонами відповідач позов визнав, таке визнання позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, тобто в даному випадку наявні законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову в підготовчому судовому засіданні у відповідності до вимог статей 200, 206 ЦПК України. ІV. Встановлені судом фактичні обставини справи: Суд, дослідивши усі надані йому докази, оцінивши їх з точки зору належності, допустимості і достовірності, а їх сукупність - з точки зору достатності та взаємозв`язку, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному та безпосередньому дослідженні усіх обставин справи, які мають значення для правильного вирішення спору,

Outcome: approved