Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-15 00:00:00

Позивач ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON] про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію в розмірі 6 988,33 грн. Вимоги позову обґрунтовано тим, що відповідач є споживачем електричної енергії, яку постачає позивач. 30.08.2021 за адресою відповідача: [ADDRESS] було виявлено порушення 5.5.5 ПРРЕЕ, що відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРЕЕ: - самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю ОСР, несанкціоноване після відключення 03.06.2021 без порушення схеми обліку. Про вказане складено акт порушень № 001192. Вартість електричної (неврахованої) енергії проведена з Порядком визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил, комісією з розгляду актів порушень і нарахувань за ними та становить 6 988,33 грн. Станом на 01.01.2022 сума заборгованості не була сплачена, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з зазначеним позовом. 14 лютого 2022 року ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва Саламон О.Б. відкрито провадження по справі, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, у відповідності до ч. 5 ст. 279 ЦПК України. Ухвалою Деснянського районного суду від 01 червня 2022 року постановлено продовжити строк розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін на 90 днів з дня винесення даної ухвали. Заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 02 серпня 2022 року вимоги позову задоволено, стягнуто з [PERSON] на користь ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» вартість необлікованої електроенергії у сумі 6 988, 33 грн. та судовий збір. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 19 грудня 2022 року заочне рішення від 02 серпня 2022 року по справі за позовом ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» до [PERSON] про стягнення заборгованості, скасовано. Призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників процесу. 10 січня 2023 року до суду від [PERSON] до суду надійшов зустрічний позов до ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про зобов`язання вчинити дії стосовно надання відповіді на скаргу. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 09 лютого 2023 року відмовлено [PERSON] у прийнятті зустрічного позову. Ухвалою Київського апеляційного суду від 28 березня 2023 року апеляційну скаргу [PERSON] на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 09.02.2023 повернуто. Від представника позивача ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» 22 лютого 2023 року надійшла заява, у відповідності до якої просить залучити до участі у справі в якості співвідповідачів: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , що мешкають за адресою: [ADDRESS] . Надано прохальну частину позовної заяви в новій редакції, а саме «Стягнути з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , що мешкають за адресою: [ADDRESS] відповідно до часток користування квартирою [ADDRESS] , 33 грн. вартість необлікованої електричної енергії.» Представником позивача ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» - Власенко О.В. подано до суду пояснення, у відповідності до яких вказує на те, що 03.06.2021 відповідно до наряду про відключення за адресою відповідачі припинено постачання електричної енергії у зв`язку із заборгованістю за особовим рахунком № [NUMBER] перед компанією постачальником. Припинення електричної енергії до помешкання відбулось шляхом демонтажу дротів на поверхневому розподільному щиті. Також, 30.08.2021 представниками позивача було складено акт про порушення № 001192, при цьому [PERSON] був присутній, проте від підпису відмовився. Зауваження щодо акту відсутні. Представниками позивача 02.09.2021 на адресу відповідачів було направлено копію акту про порушення із зазначенням дати проведення засідання комісії з розгляду актів про порушення. Зокрема зауважує, що [PERSON] особисто 11.09.2021 зазначений вище лист. 11.10.2021 відбулось засідання комісії у відповідності до визначених вимог ПРРЕЕ, однак споживач не з`явився в комісію, будучи повідомленим належним чином про час та дату. Звертає увагу також на те, що рішення комісії оформлене протоколом № 1475 від 11.10.2021, відповідачем не оскаржувалось, а факт наявності заборгованості за спожиту електроенергію відповідачем [PERSON] не заперечувався. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва суду м. Києва від 10 травня 2023 року, занесеною до протоколу судового засідання, постановлено залучити до участі у справі в якості співвідповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . 06 червня 2023 року ухвалою Деснянського районного суду м. Києва у задоволенні клопотання [PERSON] про зупинення провадження у справі та призначення експертизи відмовлено. В судовому засіданні представник позивача підтримала вимоги позову та просила їх задовольнити. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні заперечував щодо задоволення позовних вимог, зазначаючи про те, що самовільне під`єднання відбулося з ініціативи [PERSON] він будь-якого відношення до самовільного під`єднання не має, при цьому не облікована енергія не поступала. В попередніх судових засіданнях відповідач [PERSON] дала аналогічні пояснення, зазначаючи вину [PERSON] . Зокрема зазначила про те, що [PERSON] , якає її дочкою, у 2017 році одружилася та не проживає в даній квартирі, про що не заперечував і [PERSON] . Відповідачі [PERSON] , [PERSON] в судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином у встановленому законом порядку. Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов до наступного висновку. Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених ч. 1 ст. 16 ЦК України, або іншим способом, що встановлений договором або законом. Судом встановлено, що відповідачі є споживачами електричної енергії, яка постачається позивачем за адресою: [ADDRESS] . Вказане підтверджується копією особового рахунку № [NUMBER] , згідно з яким власником вказаного особового рахунку за адресою: [ADDRESS] . є відповідач [PERSON] . Згідно з витягом з Розпорядження Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації від 18 вересня 2003 року № 993 «Про зміну найму житлових приміщень громадянам Деснянського району» дозволено ЖЕК змінити договір найму трикімнатної кв. [ADDRESS] та укласти окремі договори найму за згодою всіх членів сім`ї: на одну кімнату житловою площею 10,3 кв.м з [PERSON] ; на дві кімнати житловою площею 31,9 - із [PERSON] , склад сім`ї якого, він, дочка - [PERSON] , онука - [PERSON] . Відповідно до інформації Реєстру територіальної громади м. Києва від 11.05.2023, відповідачі: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] зареєстровані за адресою: [ADDRESS] . Згідно з даними Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Приватне акціонерне товариство «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» є правонаступником Публічного акціонерного товариства «КИЇВЕНЕРГО». Відповідно до ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії», постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Згідно п. 3 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Правила роздрібного ринку електричної енергії, що затверджені постановою НКРЕКП №312 від 14 березня 2018 року, регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку. Згідно з п. 1.2.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 (далі - Правила), на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку. У п. 1.1.2 Правилах встановлено, що термін «необлікована електрична енергія» вживається в такому значенні - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно. Згідно з п. 8.2.5 Правил у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки. Пунктом 8.2.6 Правил передбачено, що акт про порушення розглядається комісією з розгляду актів про порушення, що створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушень, зазначених у пункті 8.4.2 глави 8.4 цього розділу, у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. У такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Відповідно до п. п. 8.4.2 Правил визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення, зокрема, таких порушень: - порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки); - пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах вимірювальної техніки (вузлах обліку) (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії), та/або пристроїв (шафи обліку, захисної панелі тощо), на яких встановлені такі пломби та які закривають доступ до струмоведучих частин схеми (вузла) обліку (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, встановленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб). Згідно з п. 8.4.7 Правил розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється виходячи з вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години (кВт·год) електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил (Ц, грн/кВт·год); величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (W доб, кВт·год); кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил (Д, день). За змістом п.п. 1 п. 8.4.8 Правил кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного або технічного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил) у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 (у частині пошкодження/відсутності засобів вимірювальної техніки та/або пломб, та/або пристроїв (шафи обліку, захисної панелі тощо), на яких встановлені пломби) або у підпункті 4 пункту 8.4.2 цієї глави, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів. Судом встановлено, що 30.08.2021 за адресою відповідачів: [ADDRESS] було виявлено порушення 5.5.5 ПРРЕЕ, що відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРЕЕ: - самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю ОСР, несанкціоноване після відключення 03.06.2021 без порушення схеми обліку, про що складено акт № 001192 з додатком дор нього, Актом контрольного огляду/технічної перевірки № КЕМ 0123345 від 30.08.2021, Нарядом-допуском № 20973, Актом контрольного огляду розрахункових засобів обліку від 16.06.2021. Зокрема з додатку пояснення до акту про порушення № 001192 від 30.08.2021 вбачається, що споживач відмовився від підпису в акті про порушення, а також зазначено, що під час відпрацювання скарги за вказаною вище адресою на територію об`єкту уповноважених осіб допустив [PERSON] . Після виявлення самовільного підключення електропостачання до квартири після його відключення за борги, та повідомлення про це споживача, із сусідньої кімнати вийшла жінка у вкрай збудженому стані, почала голосно та агресивно себе поводити, при цьому між сусідами по квартирі виник конфлікт, а працівники були вимушені завершити роботи та покинути помешкання. Також Акт № 001192 від 30.08.2021 не містить зауважень, заперечень або пояснень споживачів. Представниками позивача 02.09.2021 направлено на адресу відповідачів копію акту про порушення, а також повідомлено про те, що 11.10.2021 о 09 год. 00 хв. відбудеться засідання комісії з розгляду акту порушень, і зокрема буде розглянуто акт про порушення № 001192 від 30.08.2021. В матеріалах справи міститься копія рекомендованого повідомлення, згідно з яким [PERSON] 11.09.2021 особисто під підпис отримав повідомлення від 02.09.2021 за № 3/01/3/К-28687. При цьому, споживач [PERSON] , будучи належним чином повідомлений про час та дату, на комісію не з`явився, пояснення чи заперечень не надавав. У відповідності до протоколу № 1475 від 11.10.2021 засідання комісії по розгляду акта порушення № 001192 від 30.08.2021 прийнято рішення про проведення нарахування за період з 16.06.2021 по 30.08.2021 та визначено вартість не облікованої електричної енергії в сумі 6 988,33 грн. В процесі розгляду справи відповідач [PERSON] вимоги позову не визнав, вказуючи на те, що позивачем надано в матеріали справи фальшиві, недостовірні та підроблені документи, у зв`язку з чим [PERSON] неодноразово звертався зі скаргами в різні інстанції, зокрема до керівника Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» та Деснянської окружної прокуратури міста Києва щодо можливого вимагання сплати за використання електроенергії та інших питань. В матеріалах справи міститься скарга [PERSON] до керівника Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» від 05.10.2022, згідно якої заявник не погоджується із заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 02.08.2022, просить відкликати позовну заяву, відшкодувати матеріальну та моральну шкоду в розмірі 10 000 грн., а також повернути електрозахисний прилад, що був вилучений 20.05.2021 при відключенні електропостачання з розподільного щитка. Також, відповідач [PERSON] звертався 12.01.2019 до начальника Центру обслуговування клієнтів ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» в Деснянському районі м. Києва із заявою щодо недопущення протиправного припинення постачання електроенергії до кімнати в комунальній квартирі [ADDRESS] . Із зазначеної заяви вбачається, що відповідачем вносив плату за показниками загального електролічильника у розмірі половини, а іншу половину сплачувала сусідка по квартирі. Також зазначає про те, що не вирішено питання в судовому порядку щодо наявної заборгованості, що існувала до 2005 року. З поміж-іншого, [PERSON] 11.04.2023 звертався до керівника департаменту з обслуговування клієнтів ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» Божинської Н.В. із заявою щодо перевірки скарги від 05.10.2022 у зв`язку з відсутньою відповіддю. 02.11.2022 ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» у відповідь на звернення [PERSON] останньому надано відповідь, у відповідності з якою посилаються на існуюче заочне рішення Деснянського районного суду м .Києва від 02.08.2022 у справі № 754/1955/22, обов`язковість його виконання, а також зазначають, що при відключенні електропостачання за адресою: [ADDRESS] комутаційна апаратура не вилучалась. Представниками позивача листом від 09.05.2023 проінформовано [PERSON] щодо належного розгляду у встановленому порядку ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» скарги [PERSON] від 05.10.2022, та направлення відповіді на скаргу адресату 02.11.2022 засобами поштового зв`язку. Отже, матеріалами справи підтверджується факт звернень [PERSON] з приводу незгоди з наявною заборгованістю, сумнівів у достовірності наявних в матеріалах справи документів, зокрема щодо їх фальсифікації. Однак, суд вважає слушними доводи представника позивача, викладені у поясненнях по справі, з приводу того, що рішення комісії оформлене протоколом № 1475 від 11.10.2021 відповідачами в судовому порядку не оскаржувалось, а також не надано належних доказів на підтвердження викладених тверджень відповідача. При цьому факт наявності заборгованості за сплату спожитої електричної енергії відповідачем в ході розгляду справи також не спростований належними доказами. Згідно п. 8.2.7 ПРРЕЕ, кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно із статтею 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. За змістом ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Отже, належним виконанням зобов`язання з боку відповідача в вказаному випадку є оплата спожитої електричної енергії у встановлені законом строки та забезпечення безпечної експлуатації енергетичного обладнання. Відповідно до змісту ст. 610, 612 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Боржник вважається таким, що прострочив виконання, якщо він не виконав його у строк, передбачений умовами договору або встановлений законом. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.06.2021 у справі № 904/5726/19 (провадження № 12-95гс20) у процесуальному та матеріальному законодавстві передбачено обов`язок доказування, який слід розуміти як закріплену міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах. Цей склад фактів визначається нормою права, що регулює спірні правовідносини. Відповідно, звертаючись із позовом на захист свого порушеного права, позивач повинен довести належними, допустимими та достовірними доказами підстави виникнення в боржника обов`язку та зміст цього обов`язку згідно з нормами права, що регулюють спірні правовідносини. У свою чергу процесуальні обов`язки відповідача полягають також у здійснені ним активних процесуальних дій, наведенні доводів та наданні доказів, що спростовують існування цивільного права позивача. Тож виходячи з принципу змагальності сторін у процесі на позивача за загальним правилом розподілу тягаря доказування не може бути покладено обов`язок доведення обставин, за які відповідає відповідач, зокрема, якщо відповідач нехтує своїми процесуальними обов`язками. Представником позивача 22.02.2023 подано до суду заяву про уточнення позовних вимог, відповідно до якої просить «стягнути з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , що мешкають за адресою: [ADDRESS] , відповідно до часток користування квартирою [ADDRESS] , 33 грн. вартість необлікованої електричної енергії». У відповідності до розрахунку заборгованості, що міститься в матеріалах справи, сума необлікованої електричної енергії складає 6 988, 33 грн. При цьому, варто зауважити, що матеріали справи не містять належних доказів протилежному, а відповідачами в процесі розгляду справи не спростовано доводів позивача, контррозрахунку заборгованості не надано, доказів сплати заборгованості не подано. Отже, зважаючи на викладене, відсутні підставі для відмови у задоволенні позовних вимог позивача. Разом з тим, в ході розгляду справи встановлено, що відповідач [PERSON] не є одноосібним власником квартири [ADDRESS] . Як зазначалося вище, відповідно до Витягу з розпорядження Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації від 18.09.2003 за № 993, дозволено ЖЕК змінити договір найму трикімнатної кв. [ADDRESS] та укласти окремі договори найму: - на одну кімнату житловою площею 10,3 кв.м. із [PERSON] ; - на дві кімнати житловою площею 31,9 кв.м. із [PERSON] , склад сім`ї якого: він, дочка - [PERSON] , онука- [PERSON] . Суд враховує, що у разі належності квартири декільком особам на праві спільної сумісної або спільної часткової власності, позовні вимоги мають бути пред`явлені до кожного з них про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги у розмірах, що відповідають їх часткам у праві спільної сумісної/часткової власності на квартиру. Крім тих випадків, коли між співвласниками досягнуто домовленості щодо утримання квартири і визначено уповноваженого власника квартири (постанова ВСУ від 04.11.2015 року у справі 6-734цс15, постанови ВС від 20.09.2018 року у справі № 522/7683/13-ц, від 01.09.2020 року у справі № 352/2163/13-ц). Також в процесі судового розгляду встановлено той факт, що відповідач [PERSON] тривалий час не проживає в квартирі [ADDRESS] . У поясненнях [PERSON] зауважив, що [PERSON] тривалий час не проживає за зазначеною адресою, не користується наданими житловими послугами. Зокрема про факт не проживання відповідачки також не оспорюється стороною позивача в судовому засіданні. Частиною 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку. Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) зроблено висновок, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження». Отже, зважаючи на викладене, суд приходить до висновку щодо необґрунтованості вимог до [PERSON] , оскільки остання тривалий час не проживає за адресою: [ADDRESS] , та не користується комунальними послугами. Слід зазначити, що при проведенні розрахунку заборгованості, що підлягає сплаті кожному з відповідачів, суд приймає до уваги Витяг з розпорядження Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації від 18.09.2003 року за № 993, у відповідності до якого визначено частки користування квартирою. Враховуючи вище викладене, суд приходить до висновку, що вимоги позову про стягнення з відповідачів [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] відповідно до часток користування квартирою заборгованості за не обліковану електричну енергію в розмірі 6 988,33 грн. є обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення. Щодо клопотання [PERSON] щодо звільнення останнього від сплати судового збору, слід зазначити наступне. У відповідності до п. 8 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справ в усіх інстанціях звільняються особи з інвалідністю внаслідок Другої світової війни та сім`ї воїнів (партизанів), які загинули чи пропали безвісти, і прирівняні до них у встановленому законом порядку особи. В матеріалах справи наявна довідка, видана [PERSON] про те, що рядовий [PERSON] перебуваючи на фронті Великої Вітчизняної Війни в листопаді 1943 року пропав безвісти. Отже, суд вважає за можливе звільнити [PERSON] від сплати судового збору. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: partial