Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-17 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулися до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] в якому просила визначити додатковий строк у два місяці для подання до приватного нотаріуса Баштанського районного нотаріального округу Миколаївської області Савченко А.В. заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилася [INFO] після смерті її брата [PERSON] , [INFO] . Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивачка зазначила, [INFO] її брат [PERSON] помер, після його смерті відкрилась спадщина на все належне йому майно, в тому числі на земельну ділянку для ведення сільськогосподарського виробництва площею 10,66 га, яка розташована в межах території Новополтавської сільської ради Новобузького району Миколаївської області. У встановлений законом строк до нотаріуса за оформленням спадкових справ вона не зверталася, оскільки після смерті брата, вона та її сестра [PERSON] (Відповідач 2) вважали, що дочка- [PERSON] (Відповідач 1), померлого брата, звернулась, як спадкоємець першої черги, з заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом після смерті свого батька [PERSON] та оформила спадщину на своє ім?я. Але, в жовтні місяці 2023 року, дочка померлого брата- [PERSON] (Відповідач 1) повідомила про те, що вона відмовляється від прийняття спадщини, про що звернулась з відповідною заявою до нотаріальної контори та запропонувала їй звернутись до нотаріальної контори та прийняти спадщину після смерті [PERSON] . Позивачка звернулася до приватного нотаріуса, який відмовив у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском встановленого законодавством шестимісячного строку, що і змусило її звернутися до суду з вказаним позовом. Позивачка [PERSON] в судове засідання не з`явилася, але надала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити. Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з`явилася, але надала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги визнала, не заперечувала щодо їх задоволення, крім того зазначила, що вона дійсно повідомила [PERSON] про небажання приймати спадщину після смерті батька. Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з`явилася, але надала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги визнала, не заперечувала щодо їх задоволення, крім того повідомила, що приймати спадщину після смерті брата не бажає. Відповідно до ч.3 ст.13, ч.2 ст.49, ч.3 ст.200, ч.4 ст.206 ЦПК України у випадку визнання позову відповідачем суд ухвалює рішення за результатами підготовчого провадження. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. За даними копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого Новополтавською сільською радою Новобузького ЗАГС Миколаївської області від 25.09.1970р. [PERSON] народився [INFO] році в пос. Комсомольський Новобузького району Миколаївської області, батьками якої є [PERSON] та [PERSON] . Згідно копії свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] від 17.05.2019р. шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано 21.05.2003 році. Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого 01 листопада 2021 року встановлено, що [INFO] , у віці 51 років, в с. Шевченкове Баштанського району Миколаївської області помер [PERSON] , [INFO] , про що 01 листопада 2021 року складено відповідний актовий запис № 316. Спадщина відкрилася в цей же день, у відповідності до вимог ч. 2 ст. 1220 ЦК України. Відповідно до ст.ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків спадщини від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Матеріалами справи встановлено, що [PERSON] на підставі Державного акту на право приватної власності на земельну ділянку, виданого 27 березня 2001 року на підставі рішення 16 сесії 23 скликання Новополтавської сільської Ради народних депутатів від 30 січня 2001 р. №11, належала земельна ділянка площею 10,66 гектарів, яка розташована на території Новополтавської сільської ради. Відповідно до витягу зі Спадкового реєстру (заповіти/ спадкові договори) №75091006 від 12.12.2023 року інформація у реєстрі відсутня. Відповідно до витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №75090910 від 12.12.2023 року інформація у реєстрі відсутня. Згідно копії заяви [PERSON] , засвідченої приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Степановою І.А., зареєстрованої в реєстрі за №1637, вбачається що [PERSON] не претендує на майно після смерті батька [PERSON] , і звертатись до суду з приводу продовження строку для прийняття спадщини не буде. За даними копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого Новополтавською сільською радою Новобузького ЗАГС Миколаївської області від 03.11.1967р. [PERSON] народилась [INFO] в пос. Комсомольський Новобузького району Миколаївської області, батьками якої є [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до копії свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] виданого Новополтавським сільською радою Новобузького району Миколаївської області від 12.01.1988 р. [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] уклали шлюб, та присвоєно після укладання шлюбу прізвище дружині (позивачу по справі) [PERSON] . Відповідно до ст. 1273 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу за місцем відкриття спадщини. Згідно з положеннями ст.ст.1268, 1269, 1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її; спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Із роз`яснення приватного нотаріуса Баштанського районного нотаріального округу Миколаївської області Савченко А.В. №204/01-16 від 12.12.2023 року вбачається, що [PERSON] пропущено встановлений законодавством шестимісячний термін для прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах:, від 4 листопада2015 року № 6-1486цс15, від 26 вересня 2012 року № 6-497цс17. Як вбачається з витягів зі Спадкового реєстру, спадщину після смерті [PERSON] спадкоємці за законом чи за заповітом не прийняли. Відповідні свідоцтва про право на спадщину не видавалися. Водночас, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався. Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", статей 7 і 34 Закону УкраїниПро нотаріат, Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64Про введення воєнного стану в УкраїніКабінет Міністрів України 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». З 29.06.2022 діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану». Так, п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Разом з тим, 25.01.2023 Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив такий висновок. Так, основним актом цивільного законодавства України є Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно до Конституції України та цього Кодексу (далі - закон). Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс, він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до Цивільного кодексу України (ч. 2 ст. 4 ЦК України). Виходячи з виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, в статті 4 ЦК України встановлено повний перелік нормативно-правових актів, якими можуть регулюватися цивільні відносини. Крім Конституції України, ЦК України та інших законів України, цивільні відносини можуть регулюватися, за загальним правилом, лише такими підзаконними актами, як: акти Президента України, видані у випадках, установлених виключно Конституцією України; постанови Кабінету Міністрів України, що не суперечать положенням ЦК України та інших законів України. Якщо постанова Кабінету Міністрів України суперечить положенням ЦК України, або іншому закону, мають застосовуватися відповідні положення ЦК або іншого закону. Інші органи державної влади України та органи влади Автономної Республіки Крим можуть видавати нормативні акти, що регулюють цивільні відносини, лише у випадках і в межах, установлених Конституцією України та законом. Таким чином можливість видання актів цивільного законодавства на підзаконному рівні для зазначених органів суттєвим чином обмежена. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття (ст. 1270 ЦК України). Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви які про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). Спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1273 ЦК України). Установити, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин). Тлумачення вказаних норм, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (ст.ст. 1270, 1272 ЦК України), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (ч. 2 ст. 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України). З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Отже, виходячи із зазначених правових висновків щодо застосування норм права, які відповідно до вимог ч. 4 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» є обов`язковими для застосування, позивач, звернувшись 12.12.2023 до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , пропустила шестимісячний строк, встановлений чинним законодавством, для прийняття спадщини після смерті брата та після повідомлення рідної дочки померлого - [PERSON] (відповідач 1) про відмову у жовтня 2023р. від прийняття спадщини, а отже позивач має право на звернення до суду з позовною вимогою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України). В обґрунтування причин поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивач посилалась на те що, причиною пропуску строку є спадкоємиця першої черги - дочка померлого [PERSON] , а підставою для його поновлення стала нотаріальна відмова дочики померлого від прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Оскільки заявлені вимоги ґрунтуються на законі, і не порушують права, свободи чи інтереси інших осіб, спадщина ніким не прийнята, а причина пропуску строку прийняття позивачем спадщини є поважною, тому позов підлягає задоволенню. На стягненні з відповідачів судових витрат, які позивачка понесла у зв`язку з розглядом справи, остання не наполягала, а тому суд не вирішує питання про їх розподіл між сторонами.

Outcome: approved