Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-15 00:00:00

[PERSON] звернулась до Жовтневого районного суду м. Харкова із заявою в якій просить встановити факт недостовірності інформації розміщеної на telegram-каналі "Черный квартал" за адресою у мережі Інтернет режим доступу: https://t.me/cherniy_kvartal/6908. В обґрунтування своїх вимог представник заявника посилається на те, що 19.05.2023 року щодо [PERSON] було розміщено недостовірну інформацію в соціальній мережі telegram на telegram-каналі «Черный квартал» за адресою у мережі Інтернет: [INFO] у вигляді, доступному для публічного ознайомлення наступного змісту: «Жена начальника Харьковского областного территориального центра комплектования и социальной поддержки торгует аптечками для ВСУ. Наше внимание привлекло объявление на сайте OLX, где говорилось о продаже аптечек, которые [PERSON] предала для ВСУ. В меднабор входят, в том числе жизненно необходимые стерильные бинты разных размеров, 6 раневых компрессов, спасательное одеяло, медицинские ножницы, руководство по оказанию первой помощи. За меднабор автор просит 3500 грн. за штуку или 300 000 грн. за 100 штук. В объявлении указана почта некой Ирины, но нам удалось узнать и ее номер телефона. Далее выяснили, что номер принадлежит Ирине Арап. Вычислив ее соцсети узнали, что Ирина жена Владимира Арап, начальника Харьковского обл ТЦРК и соцподдержки. Вырисовывается показательная коррупционная схема, в которой семейка Арап организовала бизнес на крови украинских солдат. Пока на фронте кто-то погибает отпотери крови из-за нехватки этих меднаборов, чета Арап зарабатывают деньги для сытой и благополучной жизни.» До даного допису було долучено фотоматеріали особистого характеру, на яких зображена заявник, її чоловік [PERSON] та діти, окрім того, за вказаним вище посиланням у мережі Інтернет міститься зображення оголошення на сайті OLX, нібито подане заявником із зазначенням її номера мобільного телефону, проте на сайті OLX під таким ім`ям заявниця не реєструвалась та таке оголошення ніколи не подавала. Арап [PERSON] зазначає, що дійсно її чоловік [PERSON] займає посаду начальника Харківського обласного територіального центра комплектування й соціальної підтримки, проте наступним категорично заперечує викладені вище звинувачення та стверджує, що особисто вона та її чоловік ніколи не вчиняли дій, про які йдеться у наведених дописах. Наголошує, що ніколи не реєструвалася на сайті OLX, не розміщувала там оголошень про продаж аптечок. Викладена на вказаному Інтернет-ресурсі інформація щодо її участі та участі її чоловіка у незаконній діяльності є недостовірною, зокрема, її та її чоловіка безпідставно звинувачено у вчиненні корупційних дій, щодо начебто торгівлі аптечками, призначеними для Збройних Сил України. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 18.09.2023 року відмовлено [PERSON] у прийнятті заяви про встановлення факту недостовірності інформації до розгляду в порядку окремого провадження. Постановою Харківського апеляційного суду від 29.11.2023 року скасовано ухвалу Жовтневого районного суду м. Харкова від 18.09.2023 року та направлено справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 19.12.2023 року відкрито провадження по справі. Заявник [PERSON] та представник заявника адвокат Сеник С.Г. в судове засідання не з`явилися про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Представником заявника [PERSON] - адвокат Сеник С.Г. подав до суду заяву в якій просить розглянути справу без участі заявника та представника заявника, вимоги заяви підтримали в повному обсязі. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що заява підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав. Відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України, у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Так, з матеріалів справи вбачається, що 19.05.2023 року в соціальній мережі telegram на telegram-каналі «Черный квартал» за адресою у мережі Інтернет: https://t.me/cherniy_kvartal/6908 у вигляді, доступному для публічного ознайомлення щодо [PERSON] було розміщено недостовірну інформацію наступного змісту: «Жена начальника Харьковского областного территориального центра комплектования и социальной поддержки торгует аптечками для ВСУ. Наше внимание привлекло объявление на сайте OLX, где говорилось о продаже аптечек, которые Германия предала для ВСУ. В меднабор входят, в том числе жизненно необходимые стерильные бинты разных размеров, 6 раневых компрессов, спасательное одеяло, медицинские ножницы, руководство по оказанию первой помощи. За меднабор автор просит 3500 грн. за штуку или 300 000 грн. за 100 штук. В объявлении указана почта некой Ирины, но нам удалось узнать и ее номер телефона. Далее выяснили, что номер принадлежит Ирине Арап. Вычислив ее соцсети узнали, что Ирина жена Владимира Арап, начальника Харьковского обл ТЦРК и соцподдержки. Вырисовывается показательная коррупционная схема, в которой семейка Арап организовала бизнес на крови украинских солдат. Пока на фронте кто-то погибает отпотери крови из-за нехватки этих меднаборов, чета Арап зарабатывают деньги для сытой и благополучной жизни.» Згідно роз`яснень, наведених у п. 13 Постанови Пленуму Верховного Суду України №1 від 27 лютого 2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», відповідно до абз. 3 ч. 4 ст. 277 ЦК України, судовий захист гідності, честі та ділової репутації внаслідок поширення про особу недостовірної інформації не виключається і в разі, якщо особа, яка поширила таку інформацію, невідома (наприклад, при направленні анонімних або псевдонімних листів чи звернень, смерті фізичної особи чи ліквідації юридичної особи, поширення інформації в мережі Інтернет особою, яку неможливо ідентифікувати, тощо). У такому випадку суд вправі за заявою заінтересованої особи встановити факт неправдивості цієї інформації та спростувати її в порядку окремого провадження. Така заява розглядається за правилами, визначеними розділом IV ЦПК України. У разі доведеності обставин, на які посилається заявник, суд лише констатує факт, що поширена інформаціяє неправдивою, та спростовує її. При цьому тягар доказування недостовірності поширеної інформації покладається на заявника, який несе витрати, пов`язані з її спростуванням. Встановлення такого факту можливо лише у тому разі, коли особа, яка поширила недостовірну інформацію, невідома. Достовірних даних про власника веб-сайту та автора статті, заявник отримати не зміг і такі особи ним не встановлені, що підтверджується довідкою Дочірнього підприємства «Центр компетенції адресного простору мережі Інтернет» консорціуму «Український центр підтримки номерів і адрес» №128/2023-Д від 23.06.2023 року, веб-сайт Telegram фактично є багатокористувацькою платформою, користувачі якої мають технічну можливість створювати власні сторінки (Telegram-канали). Відповідно до копії висновку експерта № 21597 за результатами проведення лінгвістичного семантико-текстуального дослідження мовлення складеного 01.09.2023 року судовим експертом Національного наукового центру "Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса" Міністерства юстиції України К.С. Зайчик вбачається, що у наданому на дослідження тексті допису, розміщеному у телеграм-каналі "Черный квартал" ( [INFO] ) від 19.05.2023 о 19:37, скриншот якого надано на дослідження, - міститься негативна інформація стосовно [PERSON] , та її чоловіка [PERSON] та їхньої діяльності. Установлена негативна інформація виражена у формі фактичних тверджень. На підтвердження факту поширення не достовірної інформації заявницею надано відповіді Другого слідчого відділу Територіального управління ДБР № 15570-23/15-02-2/15551-23/п від 16.06.2023 року згідно якої, вказаним органом не здійснюється досудового розслідування стосовно [PERSON] та [PERSON] . Також, відповідно листа Слідчого управління ГУНП в Харківській області № 196аз/119-24/01-2023 від 14.06.2023 року на адвокатський запит вбачається, що згідно інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» та Єдиного реєстру досудових розслідувань інформація щодо кримінальних проваджень, розпочатих слідчими підрозділами ГУНП в Харківській області відносно [PERSON] та [PERSON] відсутня. Статтею 3 Конституції України закріплено, що людина, її честь і гідність визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Окрім цього, в силу ст. 21, 28 Конституції україни усі люди є вільні і рівні у своїй гідності і правах. Кожен має право на повагу до його гідності. Кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір. У відповідності до вимог ст. 277 ЦК України, визначено, що фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Відповідно до ст. 201 ЦК України, особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є, зокрема, честь, гідність і ділова репутація. Відповідно до Конституції України, життя і здоров`я людини, її честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються найвищою соціальною цінністю. Згідно з ч. 1, 3 ст. 297 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Згідно пункту 13 Постанови Пленуму Верховного Суду України №1 від 27 лютого 2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», відповідно до абзацу 3 ч. 4 ст. 277 ЦК судовий захист гідності, честі та ділової репутації внаслідок поширення про особу недостовірної інформації не виключається і в разі, якщо особа, яка поширила таку інформацію, невідома (наприклад, при направленні анонімних або псевдонімних листів чи звернень, смерті фізичної особи чи ліквідації юридичної особи, поширення інформації в мережі Інтернет особою, яку неможливо ідентифікувати, тощо). У такому випадку суд вправі за заявою заінтересованої особи встановити факт неправдивості цієї інформації та спростувати її в порядку окремого провадження. Така заява розглядається за правилами, визначеними розділом IV ЦПК. Положення п. 15 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» №1 від 27.02.2009 року, передбачає, що недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Згідно з ч. 3 ст. 277 ЦК України негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного (презумпція добропорядності). Негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації. У п. 19 Постанови Верховного суду України від 27.02.2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» зазначено, що, вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. Верховний Суд України наголосив на тому, що оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості, а відповідно до ст. 277 ЦК України, не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень ст. 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Рим 04.11.1950, ратифікована 17.07.1997 року). Згідно ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обґрунтовуючи заявлені вимоги [PERSON] посилається на те, що поширена на сторінці соціальної мережі Інтернет інформація є негативною за своїм змістом, не відповідає дійсності та порушує її особисті немайнові права. Зважаючи на вищевикладене, факт поширення вище зазначеної інформації в указаний спосіб підтверджується наданими заявником письмовими доказами, які приймаються судом до уваги як належні та допустимі. Даних та доказів ,які б спростовували факт поширення вищевказаної інформації суду не надано. Аналізуючи вищевикладені обставини, суд прийшов до висновку, що поширена вищезазначена інформація не є оціночним судженням, а є фактичними твердженнями про ті чи інші події, які суд визнає негативними щодо заявника, оскільки через такі твердження складається явно негативна думка про заявника, як про людину та особистість. Поширена інформація є недостовірною, оскільки не відповідає дійсності, викладена неправдиво та містить непідтверджені дані. З огляду на те, що власник телеграм каналу (на вебсторінці) "Черный квартал" невідомий і встановити фактично його неможливо, встановити особу автора статті також не є можливим в зв`язку з тим, що стаття була розміщена шляхом створення невідомими особами, аналізуючи досліджені в судовому засіданні письмові докази, суд приходить до переконання, що в сукупності інформації яка в них міститься підтверджується факт поширення недостовірної інформації щодо заявника в мережі Інтернет, а доводи заявника знайшли своє підтвердження, а тому єдиним законним способом відновити порушені права є встановлення факту недостовірності поширеної інформації та її спростування, оскільки спростування такої інформації в інший спосіб є неможливим. На підстав викладеного,

Outcome: approved