Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-22 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. Вказала, що 21 лютого 2023 року вона зареєструвала шлюб з відповідачем. Від спільного проживання дітей немає. Позивач просить суд шлюб розірвати, посилаючись на те, що спільне життя з відповідачем не склалося, у зв`язку з тим, що відповідач вживає спиртні напої, погрожує їй фізичною розправою. Спільно не проживають та не підтримують сімейних стосунків, спільне господарство не ведуть. Відповідач відмовляється добровільно розірвати шлюб через органи ДРАЦС. Тому позивач вимушена звернутися до суду і просить суд розірвати шлюб між ним та відповідачем [PERSON] , зареєстрований 21 лютого 2023 року у Ямпільському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Могилів-Подільському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), актовий запис №31. \~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву, вх.№7953 від 26.12.2023, в якій просила розгляд справи провести без її участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про дату час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, а саме судовою повісткою-повідомленням, яка направлялась на адресу його місця проживання, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення №0600241066077. У відповідності до ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. \~ \~ \~ \~Відповідно до положень ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~За вказаних обставин суд вважає можливим провести судовий розгляд справи за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов необхідно задовольнити з таких підстав. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про шлюб, серія [NUMBER] , виданого 21.02.2023 Ямпільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Могилів-Подільському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), [PERSON] 21.02.2023 зареєстрував шлюб з [PERSON] , яка після реєстрації шлюбу змінила прізвище на [PERSON] (а.с.5). \~ \~ \~ \~Із повідомлення Управління «Центр надання адміністративних послуг» Ямпільської міської ради Могилів-Подільського району Вінницької області №03-11.9/111 від 28.12.2023 встановлено, що [PERSON] , [INFO] , зареєстрований та проживає по [ADDRESS] (а.с.13). \~ \~ \~ \~Статтею 51 Конституції України передбачено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.1 СК України побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки. Відповідно до статті 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Частинами третьою, четвертою статті 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Відповідно до частини першої статті 110, статті 112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Позивач в позовній заяві вказала, що примирення та збереження шлюбу між сторонами неможливе. З огляду на викладене, суд виходить з того, що шлюб має добровільний характер та ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка і припиняється внаслідок його розірвання, що засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків і позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Незгода лише будь-кого зі сторін продовжувати шлюбні стосунки є підставою для визнання її права вимагати розірвання шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу. Відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим. Приймаючи до уваги відсутність згоди позивача на примирення, суд вважає, що причини, що спонукають наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам позивача, що має істотне значення. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про задоволення позову та розірвання шлюбу між сторонами. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позовні вимоги задоволені, тому з відповідача на користь позивача необхідно стягнути витрати на сплату судового збору в сумі 1073 (одна тисяча сімдесят три) гривні 60 (шістдесят) копійок, встановленого на момент подачі позовної заяви до суду.

Outcome: approved