Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-17 00:00:00

\~ \~ \~ \~15 листопада 2023 року ТОВ «Качай гроші» звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором, у якому представник просив стягнути з відповідача суму 12150,00 грн, що складається з основної заборгованості в сумі 3150,00 грн та суми заборгованості за процентами 9000,00 грн за договором кредитної лінії № 00-7288744 від 23 березня 2023 року, а також понесені судові витрати в сумі 2147,20 грн судового збору та витрат на юридичну (правничу) допомогу в сумі 8000, 00 грн. \~ \~ \~ \~В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що 23.03.2023 року між ТОВ «Качай гроші» та [PERSON] укладено кредитний договір № В0000479, відповідно до умов якого відповідачу будо надано грошові кошти у сумі 3150,00 грн, а він у свою чергу зобов`язався повернути кредит та сплатити проценти за користування ним у порядку та строки, визначені договором - до 21.07.2023 року. Однак [PERSON] не виконав взятих на себе обов`язків за кредитним договором, не здійснював погашення кредиту та відсотків, внаслідок чого утворилася заборгованість за кредитним договором. \~ \~ \~ \~Відповідач не скористався своїм правом на подання відзиву на позов. \~ \~ \~ \~17 листопада 2023 року ухвалою судді відкрито у справі провадження, для розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін у судове засідання. \~ \~ \~ \~Відзив на позовну заяву до суду не надходив. \~ \~ \~ \~Справу розглянуто згідно ч.3 ст.211 ЦПК України у відсутності представника позивача, який заявою просив розглянути справу за його відсутності, позовні вимоги підтримав та просив позов задовольнити. \~ \~ \~ \~Відповідач у судове засідання не з`явився, причини своєї неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи або розгляд справи за його відсутності не заявляв. Про дату, час і місце судового засідання повідомлявся своєчасно шляхом направлення судової повістки поштовим відправленням за зареєстрованою адресою його місця проживання. Однак, поштове відправлення було повернуто на адресу суду без вручення з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». \~ \~ \~ \~Згідно ч.1 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. \~ \~ \~ \~Згідно ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. \~ \~ \~ \~Виходячи з наведеного, відповідно до ст. 223, 280 ЦПК України, суд розглядає справу у відсутності відповідача і ухвалює заочне рішення, проти чого представник позивача у своїй заяві не заперечувала. \~ \~ \~ \~В зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши в сукупності письмові докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні, вирішуючи справу, суд доходить наступного. \~ \~ \~ \~23.03.2023 року [PERSON] як позичальником і ТОВ «Качай Гроші» як кредитодавцем укладено кредитний договір № 00-7288744 у формі електронного документу на підставі заяви позичальника на отримання кредиту на відповідному Інтернет-ресурсі https://kachay.com.ua. З боку відповідача договір підписано за допомогою електронного підпису одноразовим ідентифікатором. Викладене підтверджується договором з додатком № 1 (графік платежів), паспортом споживчого кредиту, офертою (пропозиція укласти Договір на умовах викладених нижче) (а. с. 14-16, 17,18-19,20-22). \~ \~ \~ \~Пунктами 1.1-1.4 вказаного кредитного договору передбачено, що кредитодавець надає кредит в розмірі 3150,00 грн строком на 120 днів, а позичальник зобов`язується одержати та повернути кредит у строк до 21.07.2023 року або достроково, сплативши проценти за користування кредитом у розмірі 2,50 % в день - стандартна процентна ставка, орієнтовна реальна річна процентна ставка становить 6941,67 % річних, а орієнтовна загальна вартість кредиту 12150,00 грн. \~ \~ \~ \~Згідно з пунктом 1.8 договору строк його дії визначається з урахування того, що договір набирає юридичної сили з дати підписання обома сторонами та діє до дати, визначеної цим договором, а в частині виконання сторонами прийнятих зобов`язань - до їх повного виконання позичальником, а саме сплатою кредитодавцю процентів за фактичний період користування кредитом, неустойки при наявності та поверненням суми кредиту у порядку визначеному договором. \~ \~ \~ \~Пунктом 3.4 кредитного договору сторони погодили, що проценти, нараховані після закінчення строку кредиту, визначеного договором, є проценти, що нараховуються за неправомірне користування грошовими коштами в розумінні частини другої\~ст. 625 ЦК України. На період дії законодавчих обмежень щодо нарахування неустойки проценти, передбачені цим пунктом 3.2 не нараховуються. \~ \~ \~ \~Відповідно до графіку повернення кредиту, який є додатком № 1 до вищевказаного кредитного договору, відповідач зобов`язався повернути кредитодавцю отриманий кредит до 21.07.2023 року включно, сплативши в загальному розмірі 12150,00 грн, з яких: 3150,00 грн - тіло кредиту, 9000,00 грн - проценти за користування кредитом (а. с. 14). \~ \~ \~ \~23.03.2023 року через ТОВ ФК «Сан-Райз Фінанс» кредитодавець ТОВ «Качай Гроші» здійснив переказ грошових коштів в сумі 3000, 00 грн, враховуючи, що сума у розмірі 150,00 грн утримана як комісія за надання кредиту згідно з пунктом 2.2. договору, на платіжну картку відповідача, що підтверджується повідомленням (а. с. 10). \~ \~ \~ \~Правовідносини, які виникли між сторонами у справі, окрім положень зазначених вище договорів, врегульовані нормами\~ЦК України,\~Закону України «Про споживче кредитування»,\~Закону України «Про електронну комерцію»,\~Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг». \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. ст.\~15,\~16 ЦК України\~кожна особа має право у встановленому законом порядку звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. \~ \~ \~ \~Відповідно до норм ст. ст.\~11,\~525,\~629 ЦК України\~підставами для виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договір, який є обов`язковим для виконання сторонами, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Різновидом договору є кредитний договір, який обов`язково укладається в письмовій формі (ст. ст.\~1054,\~1055 ЦК України, ст. 13 Закону України «Про споживчий кредит»). \~ \~ \~ \~Нормою\~ст. 1054 ЦК України\~визначено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Аналогічні положення містить норма\~ст. 1 Закону України «Споживче кредитування». \~ \~ \~ \~За змістом ст. ст.\~202,\~205,\~207,\~626,\~639 ЦК України\~договір, як різновид правочину, вважається таким, що вчинений у письмовій (електронній) формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. \~ \~ \~ \~Положеннями пункту 4 частини першої\~статті 3 Закону України «Про електронну комерцію»\~визначено, що електронний договір - домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. \~ \~ \~ \~Нормами частини третьої-шостої\~ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію»\~встановлено, що електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. \~ \~ \~ \~Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. \~ \~ \~ \~Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може включати умови, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до нього. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченом уст. 12 цього\~Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому\~статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею. \~ \~ \~ \~Нормою\~ст. 12 Закону України «Про електронну комерцію»\~встановлено, якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до\~Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. \~ \~ \~ \~Пунктами 6, 12 частини першої\~статті 3 Закону України «Про електронну комерцію»\~визначено, що електронний підпис одноразовим ідентифікатором - дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору; одноразовий ідентифікатор - алфавітно-цифрова послідовність, що її отримує особа, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір шляхом реєстрації в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, що надав таку пропозицію. \~ \~ \~ \~Частинами дванадцятою, тринадцятою\~ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію»\~встановлено, що електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному\~ст. 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Електронні документи (повідомлення), пов`язані з електронним правочином, можуть бути подані як докази сторонами та іншими особами, які беруть участь у судовому розгляді справи. \~ \~ \~ \~Статтями\~5,\~8 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг»\~визначено що електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. \~ \~ \~ \~Візуальною формою подання електронного документа є відображення даних, які він містить, електронними засобами або на папері у формі, придатній для приймання його змісту людиною. Юридична сила електронного документа не може бути заперечена виключно через те, що він має електронну форму. Допустимість електронного документа як доказу не може заперечуватися виключно на підставі того, що він має електронну форму. \~ \~ \~ \~Частиною сьомою\~ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію»\~визначено, електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому\~ЦК України,\~ГК України, а також іншими актами законодавства. \~ \~ \~ \~Згідно з\~ст. 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу. Частиною першою\~ст. 530 ЦК України\~передбачено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). \~ \~ \~ \~При цьому за змістом\~ст. 612 ЦК України\~боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. ст.\~610,\~611 ЦК України\~порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. \~ \~ \~ \~Згідно з нормою частини першою\~ст. 1050 ЦК України, в контексті положення частини другої\~ст. 1054 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму кредиту, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до\~ст. 625 ЦК України. \~ \~ \~ \~В свою чергу, нормою\~ст. 625 ЦК України\~передбачено, що боржник не звільняться від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. \~ \~ \~ \~Згідно\~ст. 16 ЦК України\~однією із форм судового захисту цивільних прав та інтересів є примусове виконання обов`язку в натурі. \~ \~ \~ \~Оцінюючи дослідженні в ході розгляду справи докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд вважає їх належними, допустимими, достовірними та достатніми для прийняття рішення у справі по суті. \~ \~ \~ \~Аналізуючи встановлені в ході розгляду справи на підставі таких доказів фактичні обставини спірних правовідносин в контексті наведених вище норм законодавства, суд приходить до висновку, що підтверджено факт укладення між ТОВ «Качай Гроші», як кредитодавцем, та відповідачем [PERSON] , як позичальником, кредитного договору № 00-7288744 від 23.03.2023 року в електронній формі, яка прирівнюється за законом до письмової, шляхом прийняття (акцепту) відповідачем пропозиції (оферти) кредитодавця укласти такий договір у мережі Інтернет на інтернет-ресурсі https://kachay.com.ua, як різновиду інформаційно-телекомунікаційної системи. При цьому прийняття відповідачем пропозиції укласти означений договір здійснено шляхом заповнення ним формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі та підписанням за допомогою електронного підпису одноразовим ідентифікатором. \~ \~ \~ \~ За таких обставин, вищевказаний кредитний договір за своїм змістом та формою відповідає вимогам, визначеним законом на момент його укладення, та є підставою для виникнення у сторін цього договору прав та обов`язків, передбачених цим договором. \~ \~ \~ \~ Свої договірні зобов`язання кредитодавцем ТОВ «Качай Гроші» виконано в повному обсязі та надано відповідачу кредит в обумовленій договором сумі шляхом перерахування на визначений відповідачем банківський рахунок. Натомість, відповідач свої договірні зобов`язання у визначений договором строк не виконав, оскільки тіло кредиту та проценти за його користування у повному розмірі та строки згідно з графіком платежів, а також станом на час розгляду справи не повернула. \~ \~ \~ \~В силу частини першої, другої\~ст. 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами. \~ \~ \~ \~Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. \~ \~ \~ \~Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частина перша,\~друга 77 ЦПК України). \~ \~ \~ \~Відповідно до частини другої\~ст. 78 ЦПК України\~обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. \~ \~ \~ \~За змістом частини першої, другої\~ст. 80 ЦПК України\~достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. \~ \~ \~ \~Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (частина перша, п`ята, шоста\~ст. 81 ЦПК України). \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст. 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). \~ \~ \~ \~Аналізуючи викладене, оцінюючи наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, суд дійшов висновку про доведеність порушення [PERSON] договірних зобов`язань, обґрунтованість заявленого розміру заборгованості станом на 20.10.2023 року, а відтак позовні вимоги підлягають задоволенню шляхом стягнення заборгованості за кредитом 3150,00 грн, за процентами 9000,00 грн, а загалом 12150,00 грн. \~ \~ \~ \~Відповідно до положення частини першої\~ст. 15 ЦПК України\~учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. \~ \~ \~ \~Згідно з частиною першою\~ст. 133 ЦПК України\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу (пункт 1 частини третьої\~ст. 133 ЦПК України). Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (частина третя\~ст. 137 ЦПК України). \~ \~ \~ \~Загальне правило розподілу судових витрат визначене в частині четвертій\~статті 141 ЦПК України. Згідно з частиною восьмою\~ст. 141 ЦПК України\~розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. \~ \~ \~ \~Згідно з пунктом 4 частини першої\~статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»\~договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору. \~ \~ \~ \~Пунктом 9 частини першої\~статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»\~встановлено, що представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного відповідача у кримінальному провадженні. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»\~видами адвокатської діяльності, зокрема, є: надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~статті 26 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. \~ \~ \~ \~За приписами частини третьої\~статті 27 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», до договору про надання правової допомоги застосовуються загальні вимоги договірного права. \~ \~ \~ \~Договір про надання правової допомоги за своєю правовою природою є договором про надання послуг, який в свою чергу, врегульовано\~Главою 63 Цивільного кодексу України. Зокрема,\~стаття 903 Цивільного кодексу України\~передбачає, що якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором. \~ \~ \~ \~Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення представництва на надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок його обчислення, зміни та умови повернення визначаються у договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховується складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (стаття 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»). \~ \~ \~ \~В п. 28 постанови від 19 лютого 2020 року по справі № 755/9215/15-ц Велика Палата Верховного суду дійшла висновку, що розмір гонорару визначається лише за погодженням адвоката з клієнтом, а суд не вправі втручатися у ці правовідносини. \~ \~ \~ \~Виходячи із конкретних обставин справи, адвокат самостійно визначається зі стратегією захисту інтересів свого клієнта та алгоритмом дій задля задоволення вимог останнього та найкращого його захисту (п. 64 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц). \~ \~ \~ \~Відшкодування судових витрат стороні, на користь якої ухвалене судове рішення є одним із принципів цивільного судочинства. Метою впровадження цього принципу є забезпечення особі можливості ефективно захистити свої права в суді, ефективно захиститись у разі подання до неї необґрунтованого позову, а також стимулювання сторін до досудового вирішення спору (висновок Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного господарського суду в постанові від 20 листопада 2020 року у справі № 910/13071/19). \~ \~ \~ \~Таким чином, судові витрати підтверджені належним чином, у тому числі судовий збір у розмірі 2\~147,20 грн і витрати на правову (правничу) допомогу у розмірі 8 000, 00 грн підлягають задоволенню у повному обсязі. \~ \~ \~ \~Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя. Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. \~ \~ \~ \~Європейський Суд з прав людини повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 09 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29). \~ \~ \~ \~На підставі встановлених судом обставин, що мають юридичне значення у справі,

Outcome: approved