Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-15 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача та відповідача Позивач АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК», з врахуванням уточнень позовної заяви, просить суд: - визнати [PERSON] спадкоємцем після [PERSON] , зокрема такою, що успадкувала земельну ділянку для індивідуального житлового будівництва та підсобного господарства, загальною площею 0,43 га., кадастровий номер - 2124886401:02:002:0037, що знаходиться за адресою Закарпатська область, с. Сюрте на території Сюрківської сільської ради; - стягнути борг з [PERSON] на користь АТ «Універсал Банк» за кредитним договором №606/1789K-07 від 27.09.2007 року в розмірі 7 216,67 доларів США в межах вартості отриманого в спадщину майна спадкодавця [PERSON] , померлого [INFO] ; - для задоволення вимог АТ «Універсал Банк» у межах вартості успадкованого майна в рахунок погашення заборгованості [PERSON] , що становить 7 216,67 доларів США за кредитним договором №06/1789-07 від 27.09.2007 року, звернути стягнення на предмет іпотеки шляхом його продажу на електронному аукціоні на рівні, не нижчому за звичайні ціни на такий вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій, яке за життя на праві власності належало спадкодавцю [PERSON] ( [INFO] , помер [INFO] , ідентифікаційний код № [NUMBER] ) та успадковане спадкоємцем [PERSON] без отримання свідоцтва про право власності на спадщину в межах вартості успадкованого майна, а саме: земельну ділянку для індивідуального житлового будівництва та підсобного господарства, загальною площею 0,43 га., кадастровий номер - 2124886401:02:002:0037, що знаходиться за адресою Закарпатська область, с. Сюрте на території Сюрківської сільської ради. В обґрунтування позову зазначає, що 27.09.2007 року між фізичною особою [PERSON] та ВАТ «Універсал Банк» було укладено кредитний договір №06/1789K-07, за умовами якого позичальнику надано кредит у сумі 12 500,00 дол. США. Того \~ж дня між банком та [PERSON] \~ було укладено договір іпотеки, за умовами якого останній на забезпечення вказаного кредитного зобов`язання передав в іпотеку банку належне йому майно земельну ділянку для індивідуального житлового будівництва та підсобного господарства загальною площею 0.43 га, кадастровий номер 2124886401:02:002:0037, за адресою Закарпатська область, с. Сюрте на території Сюрківської сільської ради. [INFO] [PERSON] помер, заборгованість за кредитним договором№06/1789K-07 від 27.09.2007 року станом на 10.03.2016 становила становить 7 216,67 дол. США, спадкоємцем після смерті [PERSON] являється його донька [PERSON] , яка прийняла спадщину, а тому повинна задовільнити вимоги кредитора. Відповідачка відзиву на позовну заяву не подала. Заяви ( клопотання) учасників справи. 07.09.2023 року через канцелярію суду представником позивача подано клопотання про відкладення розгляду справи. 08.09.2023 року канцелярію суду зареєстровано клопотання представника позивача, яке подано до суду засобом поштового зв`язку 01.09.2023 року, про уточнення вимог позовної заяви. 18.10.2023 року через канцелярію суду представником позивача подано клопотання, в якому просить суд витребувати від Ужгородської районної державної нотаріальної контори спадкову справу №187/2015, заведену щодо майна померлого [INFO] [PERSON] , дата народження: [INFO] . 16.11.2023 року на адресу суду від Ужгородської районної нотаріальної контори надійшла спадкова справа №187/2015 щодо майна померлого [INFO] [PERSON] 21.11.2023 року через канцелярію суду представником позивача подано клопотання про відкладення розгляду справи. Пізніше того ж дня через канцелярію суду представником позивача подано клопотання про проведення підготовчого судового засідання у відсутності представника позивача. 16.01.2023 через канцелярію суду представником позивача подано клопотання про проведення судового розгляду у відсутності сторони позивача, проти розгляду справи в заочному порядку не заперечує. Інші процесуальні дії у справі. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.05.2023 справу передано на розгляд судді Голяні О.В. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02.06.2023 року відкрито провадження, розгляд справи вирішено проводити в порядку загального позовного провадження, витребувано докази по справі. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18.10.2023 витребувано від Ужгородської районної державної нотаріальної контори спадкову справу №187/2015, заведену після померлого [INFO] [PERSON] , дата народження: [INFO] . Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.11.2023 року закрито підготовче та призначено справу до судового розгляду по суті. Сторони, їх представники в судове засідання не з`явились. Відповідачка була належним чином повідомлена про дату, час та місце судового засідання (стаття 128 Цивільного процесуального кодексу України\~(далі\~ЦПК)), в судове засідання не з`явилася, а представник позивача не заперечував проти проведення заочного розгляду справи, судом постановлено ухвалу про заочний розгляд справи, що відповідає вимогам\~статей 280-281 ЦПК. Судом на підставі частини другої\~статті 247 Цивільного процесуального кодексу України\~(далі\~ЦПК) у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Фактичні обставини, встановлені судом. 27.09.2007 року між фізичною особою [PERSON] та ВАТ «Універсал Банк» було укладено кредитний договір №06/1789K-07, згідно якого кредитор надав позичальнику грошові кошти у сумі 12 500,00 дол. США терміном на 276 місяців, строком до 26.09.2030 року, із встановленням процентної ставки в розмірі 11,95% річних. Позичальник [PERSON] сплатив банку винагороду за видачу кредиту в розмірі 150,00 дол. США по курсу НБУ на день здійснення платежу на рахунок № [NUMBER] , відкритий в банку. Також, 27.09.2007 року в забезпечення виконання зобов`язань позичальника за кредитним договором №06/1789K-07 між фізичною особою [PERSON] та ВАТ «Універсал Банк» було укладено договір, посвідчений приватним нотаріусом Ужгородського нотаріально округу Резвановою І.Д., зареєстр. за №3944, відповідно до умов якого [PERSON] передав в іпотеку банку земельну ділянку для індивідуального житлового будівництва та підсобного господарства загальною площею 0.43 га, кадастровий номер 2124886401:02:002:0037, що знаходиться за адресою Закарпатська область, с. Сюрте на території Сюрківської сільської ради, яка належить [PERSON] на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку серії ІІІ-ЗК №005804 від 20.08.1996 року, виданого Сюртівською сільською радою народних депутатів. Відповідно до державного акту на право власності на землю серії ІІІ-ЗК №005804, виданого 20.08.1996 року Сюртівською сільською радою народних депутатів, земельна ділянка для індивідуального житлового будівництва та підсобного господарства загальною площею 0.43 га, кадастровий номер 2124886401:02:002:0037, що знаходиться за адресою Закарпатська область, с. Сюрте на території Сюртівської сільської ради, належить [PERSON] . Ринкова вартість земельної ділянки станом на 10.02.2023 року становить 477\~400 грн., що стверджено висновком про вартість майна від 10.02.2023 року. Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про внесення до актового запису змін, доповнень № 00016515455 від 06.04.2016, копії свідоцтва по смерть серії [NUMBER] від 30.06.2015, серії [NUMBER] від 12.11.2015 року боржник [PERSON] і [PERSON] помер [INFO] . Відповідно до довідки Сюртівської сільської ради №1112/02-28 від 03.12.2015 року, [PERSON] , який помер [INFO] , до дня своєї смерті постійно проживав та був зареєстрованим за адресою: [ADDRESS] , на день його смерті у вказаному будинку ніхто з ним не був зареєстрований, без реєстрації з ним проживала дружина [PERSON] , 1960 р.н. Відповідно до довідки Сюртівської сільської ради №1113/02-28 від 03.12.2015 року, заповіт від імені [PERSON] , який помер [INFO] , не посвідчувався. 06.10.2015 року відповідачка [PERSON] звернулася до Ужгородської райдержнотконтори із заявою №391, яку зареєстровано в реєстрі за №3-984, спадкова справа №187/2015, про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , яка посвідчена державним нотаріусом Гончаренко М.В. При цьому інші спадкоємці син померлого [PERSON] , дружина померлого [PERSON] заявили про відмову від належної ім долі за законом спадкового майна після смерті [PERSON] на користь доньки померлого [PERSON] , що підтверджується заявами №392 від 06.10.2015 року, зареєстр. в реєстрі за №3-985, та № №436 від 03.11.2015 року, зареєстр.за №3-1035. З витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі №74717216 від 13.11.2023 року, вбачається, що щодо майна спадкодавця [PERSON] , дата народження [INFO] ; дата смерті [INFO] , зареєстровано спадкову справу: номер у спадковому реєстрі 58027623, номер у нотаріуса 187/2015, дата реєстрації 06.10.2015 рік; додаткові відомості згідно витягу 00016515455 від 06.04.2016 про внесення змін до запису. Станом на дату смерті боржника [PERSON] заборгованість останнього за кредитним договором\~№06/1789K-07 становить 7\~216,67 дол. США тіло кредиту. Кредитор ПАТ «Універсал Банк» 10.05.2016 року звернувся до Ужгородської районної державної нотаріальної контори з вимогою до спадкоємців померлого боржника [PERSON] 06.11.2018 №041/18-300 ПАТ «Універсал Банк» повторно звернувся до Ужгородської районної державної нотаріальної контори з проханням повідомити банк про відкриття чи відсутність відкриття спадкової справи, у разі відкриття належним чином повідомити спадкоємців. Ужгородська районна державна нотаріальна контора листом від 13.11.2018 №7210 повідомила банк, що за померлим заведено спадкову справу за №187/2015 на підставі заяви на прийняття спадщини [PERSON] , а згідно повторного свідоцтва про смерть від 12.11.2015 серії [NUMBER] прізвище померлого змінено на [PERSON] . Свідоцтво про право на спадщину не видано. Про спадкоємців, на яких буде видано свідоцтво про право на спадщину, буде повідомлено додатково. 04.11.2022 року ПАТ «Універсал Банк» на адресу реєстрації [PERSON] / [ADDRESS] / було відправлено вимогу про задоволення вимог кредитора спадкодавця, а саме: протягом 7 днів з моменту отримання цієї вимоги сплатити заборгованість за кредитним договором №06/1789K-07 від 27.09.2007 року в межах вартості майна, одержаного у спадщину, в розмірі 7116,57 дол. США. Відомості щодо сплати спадкоємицею заборгованості по кредиту померлого [INFO] [PERSON] в матеріалах справи відсутні. Оцінка Суду. Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав i обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права i обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав i обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України. Перелік зобов`язань, які не входять до складу спадщини, визначений статтею 1219 ЦК України. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 ЦК України). Особливості правового регулювання відносин між кредитором і спадкоємцями боржника регламентуються приписами статей 1281 і 1282 ЦК України. Згідно зі\~статтею 1281\~ЦК України\~в редакції,\~чинній на\~дату смерті\~спадкодавця,\~спадкоємці зобов`язані\~повідомити кредитора\~спадкодавця про\~відкриття спадщини,\~якщо їм\~відомо про\~його борги. Кредиторові\~спадкодавця належить\~протягом шести\~місяців від\~дня,\~коли він\~дізнався або\~міг дізнатися\~про відкриття\~спадщини,\~пред`явити\~свої вимоги\~до спадкоємців,\~які прийняли\~спадщину,\~незалежно від\~настання строку\~вимоги. Якщо\~кредитор спадкодавця\~не знав\~і не\~міг знати\~про відкриття\~спадщини,\~він має\~право пред`явити\~свої вимоги\~до спадкоємців,\~які прийняли\~спадщину,\~протягом одного\~року від\~настання строку\~вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені\~частинами другою\~і\~третьою цієї\~статті, позбавляється права вимоги. Відповідно до статті 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі. Оскільки зі смертю боржника зобов`язання з повернення кредиту входять до складу спадщини, то умови кредитного договору щодо строків повернення кредиту чи сплати його частинами не застосовуються, а підлягають застосуванню норми статті 1282 ЦК України щодо обов`язку спадкоємців задовольнити вимоги кредитора у порядку, передбаченому частиною другою цієї статті. За змістом наведених вище норм матеріального права задоволення вимог кредитора спадкоємцями має відбуватись у межах вартості отриманого ними у спадщину майна. У разі неотримання від спадкодавця у спадщину жодного майна особа не набуває статусу спадкоємця і, як наслідок, у неї відсутній обов`язок задовольнити вимоги кредитора померлої особи. Встановивши, що\~про смерть боржника банк дізнався 10.03.2016, а вимоги кредитора до спадкоємців надіслано нотаріусу 10.05.2016 року, суд дійшов висновку про дотримання позивачем шестимісячного строку, визначеного статтею 1281 ЦК України. Судом встановлено, що [PERSON] прийняла спадщину після смерті батька [PERSON] , яка складається з земельної ділянки для індивідуального житлового будівництва та підсобного господарства, загальною площею 0.43 га., кадастровий номер 2124886401:02:002:0037, що знаходиться за адресою Закарпатська область, с. Сюрте на території Сюрківської сільської ради, проте не здійснила одноразового платежу в рахунок задоволення вимог кредитора в межах вартості отриманого в спадщину майна. Позивач в рамках даної справи просить стягнути борг зі спадкоємця та звернути стягнення на предмет іпотеки. Верховний Суд України у постанові від 03 лютого 2016 року у справі № 6-1080цс15 дійшов такого правого висновку. \~Відповідно до частини першої\~статті 33 Закону України «Про іпотеку»\~в разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених\~статтею 12 цього Закону. Право вибору конкретного способу звернення стягнення на предмет іпотеки покладається на іпотекодержателя. Відповідно до частини першої\~статті 11 ЦПК України\~суди повинні розглядати питання про можливість застосування звернення стягнення на предмет іпотеки у спосіб, заявлений у позовній вимозі. При цьому здійснення особою права на захист не може ставитися в залежність від застосування нею інших способів правового захисту. Звернення стягнення на предмет іпотеки не призводить до заміни основного зобов`язання на забезпечувальне. Тому задоволення вимог за дійсним основним зобов`язанням одночасно зі зверненням стягнення на предмет іпотеки не зумовлює подвійного стягнення за основним зобов`язанням, оскільки домовленість сторін про його заміну забезпечувальним зобов`язанням відсутня. З таким правовим висновком погодилася і Велика Палата Верховного Суду у постанові 19 травня 2020 року по справі №\~361/7543/17, зазначивши наступне. За приписами\~статті 598 ЦК України\~зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом; чинне законодавство (частина перша статті\~598, статті\~599-601,\~604-609 Цивільного кодексу України\~(далі -\~ЦК України)) не пов`язує припинення зобов`язання з прийняттям судового рішення. Також відповідно до\~статті 1 Закону України від 5 червня 2003 року № 898-IV «Про іпотеку»\~(далі - Закону про іпотеку), іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом. Іпотека має похідний характер від основного зобов`язання і є дійсною до припинення основного зобов`язання або до закінчення строку дії іпотечного договору (частина п`ята статті 3 Закону про іпотеку). Іпотека припиняється у разі: припинення основного зобов`язання або закінчення строку дії іпотечного договору; реалізації предмета іпотеки відповідно до цього\~Закону; набуття іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки; визнання іпотечного договору недійсним; знищення (втрати) переданої в іпотеку будівлі (споруди), якщо іпотекодавець не відновив її. Якщо предметом іпотечного договору є земельна ділянка і розташована на ній будівля (споруда), в разі знищення (втрати) будівлі (споруди) іпотека земельної ділянки не припиняється; з інших підстав, передбачених цим Законом. Наступні іпотеки припиняються внаслідок звернення стягнення за попередньою іпотекою. Відомості про припинення іпотеки підлягають державній реєстрації у встановленому законодавством порядку (стаття 17 Закону про іпотеку). Відповідне регулювання наведено також у\~статті 593 ЦК України. Отже, наявність самого судового рішення про стягнення з боржника на користь кредитора заборгованості за кредитним договором за наведеними вище положеннями законодавства не є підставою для припинення грошового зобов`язання боржника і припинення іпотеки та не позбавляє кредитора права задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки у спосіб, передбачений законодавством. Згідно зі\~статтею 5 ЦПК\~суд за вимогою особи має захистити права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений\~законом\~або договором. Якщо ж\~закон\~або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Під час виконання судового рішення про стягнення з боржника грошової суми в інтересах іпотекодержателя у межах виконавчого провадження звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється з урахуванням відповідних норм\~Закону України «Про іпотеку»\~та\~статті 572 ЦК України, зокрема з урахуванням права стягувача, який є іпотекодержателем, одержати задоволення вимог за рахунок предмета іпотеки переважне перед іншими стягувачами. Зазначене співвідноситься із положеннями\~статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод: оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок щодо нього, судам слід виходити із його ефективності, а це означає, що вимога про захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, а також забезпечувати поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування. При цьому, з метою забезпечення однозначного розуміння ухваленого рішення у резолютивній частині слід зазначати, що звернення стягнення на предмет іпотеки відбувається в рахунок стягнення заборгованості за основним договором, а отже таке звернення стягнення не є додатковим стягненням, яке могло б розумітися як подвійне. З врахуванням викладеного, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог в частині стягнення боргу зі спадкоємця та звернення стягнення на предмет іпотеки. Згідно з\~Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим\~Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні»», на території України діє воєнний стан. Законом України від 02 травня 2023 року № 3057-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні»»\~Верховна Рада України затвердила\~Указ Президента України від 01 травня 2023 року № 254/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», яким продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб, тобто до 18 серпня 2023 року. Відповідно до\~Закону України від 15 березня 2022 року № 2120-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану», Верховна Рада України постановила\~розділ VI «Прикінцеві положення» Закону України «Про іпотеку»\~доповнити пунктом 5-2 такого змісту: «5-2. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування щодо нерухомого майна (нерухомості), що належить фізичним особам та перебуває в іпотеці за споживчими кредитами, зупиняється дія статті 37 (у частині реалізації права іпотекодержателя на набуття права власності на предмет іпотеки), статті 38 (у частині реалізації права іпотекодержателя на продаж предмета іпотеки), статті 40 (у частині виселення мешканців із житлових будинків та приміщень, переданих в іпотеку, щодо яких є судове рішення про звернення стягнення на такі об`єкти), статей 41, 47 (у частині реалізації предмета іпотеки на електронних торгах) цього Закону». Враховуючи, що на день ухвалення судом рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки воєнний стан в Україні триває, виконання рішення суду зупиняється на період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування. Відповідна правова позиція міститься і в постанові Верховного Суду від 29 червня 2022 року у справі № 201/9754/17 (провадження № 61-11497св21). З огляду на викладене, суд дійшов висновку про необхідність зупинити виконання рішення суду у частині звернення стягнення на предмет іпотеки на період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування. Суд не знаходить підстав для задоволення вимог позивача в частині визнання відповідача [PERSON] спадкоємцем померлого іпотекодателя [PERSON] , виходячи з наступного. Загальні положення про спадкування, порядок та підстави спадкування, здійснення права на спадкування та оформлення права на спадщину врегульовано Книгою 6\~ЦК України. Верховний Суд у постанові в справі № 609/1231/19 від 08 лютого 2021 року зазначив, що системний аналіз норм права та їх тлумачення свідчить про те, що спадкоємець, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, є її власником з часу її відкриття, а документом для підтвердження права власності на спадкове майно є свідоцтво на спадщину, отримане в установленому законодавством порядку. Проте відсутність реєстрації права власності відповідно до\~Закону України «Про реєстрацію речових прав на нерухому майно та їх обтяжень"\~не зумовлює позбавлення особи прав користування та володіння належним їй на праві власності майном. З урахуванням цього, визначеного законом порядку спадкування та врегульованого законом порядку набуття права власності на спадкове майно, підстави для задоволення вимог позивача в цій частині відсутні. Розподіл судових витрат між сторонами. За змістом\~статті 141 ЦПК\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З врахуванням задоволення позовної вимоги майнового характеру, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 2684 грн. З цих підстав,

Outcome: approved