Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-09 00:00:00

АТ "Харківгаз" звернулось до суду з позовом до [PERSON] про стягнення вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу в сумі 78295,88 грн., вартості робіт, пов`язаних з демонтажем, траспортуванням та проведенням експертизи лічильника газу в сумі 5495,40 грн та сплаченого судового збору в сумі 2684,00 грн. В обґрунтування позову представник позивача посилається на те, що АТ "Харківгаз" надає [PERSON] послуги з розподілу природного газу за адресою: [ADDRESS] . На ім`я відповідача за вказаною адресою відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . Фактом приєднання споживача до умов договору розподілу природного газу (акцептування) з АТ "Харківгаз"є підписана заява приєднання до умов договору природного газу відь 01.04.2016. Враховуючи зазначене, відповідач фактично користувався послугами з розподілу газопостачання, вчиняв дії щодо акцептування Типового договору з розподілу природного газу визнаючи таким чином наявність правовідносин, а відтак взаємних прав та обов`язків, що з них випливають, що свідчить про прийняття ним (акцептування) умов договору про надання послуг з розподілу природного газу з АТ "Харківгаз"на умовах Типового договору розподілу природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 року №2498. Згідно Акта про порушення № КН 004216 від 15.11.2022 року співробітниками АТ "Харківгаз"при проведенні огляду лічильника природного газу типу Gallus 2000 G-4, заводський номер 002652742, на території домоволодіння відповідача за адресою: [ADDRESS] , було виявлено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу), а саме підозра на підрив скла суматора. Щодо виявленого вищезазначеного порушення згідно наведених норм було складено акт про порушення № КН 004216 від 15.11.2022 року, а також Акт про виявленні порушення № КН 004216 від 15.11.2022 року. Згідно Акта (протокол) щодо направлення ЗВТ та /або пломби на експертизу № КН 004216 від 15.11.2022 року, лічильник газу було запаковано з опломбуванням та відправлено в лабораторію АТ "Харківгаз"для проведення експертизи. Згідно Акта експертизи лічильника газу № 592 від 22.03.2023 року за результатами проведеної експертизи лічильника природного газу типу Gallus 2000 G-4, заводський номер 002652742 зроблено висновок: "несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника, що призводить до викривлення даних обліку природного газу". Згідно вказаного акта під час проведення експертизи, зокрема, встановлено: 1) відносно цілісності заводської пломби та повірчого тавра: - "Ціла" 2) відносно цілісності відлікового механізму: - "Підрив скла відлікового пристрою. Механічні пошкодження колес відлікового механізму. Існує доступ до відлікового механізму" 3) відносно механічних пошкоджень та іншого: - "інші пошкодження відсутні". Також, відносно зазначеного лічильника ДП "Укрметртестстандарт" відповідно до Порядку проведення повірки була видана Довідка про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки № 39-1-3/10117 від 22.02.2023 року (копія додається), в якій зазначено, що "ЗВТ не відповідає вимогам п.п.6.4 Р50-071-98 "ЛІЧИЛЬНИКИ ГАЗУ ПОБУТОВІ. Методи та засоби повірки". Підстава для визнання ЗВТ непридатним: "Наявні ознаки пошкодження відлікового пристрою, що можуть перешкоджати роботі лічильника або впливати на його функціонування". Відповідно до вимог абзацу першого п.1 глави 6 Розділу Х Кодексу ГРМ, власник комерційного ВОГ або суб`єкт господарювання, що здійснює його експлуатацію на підставі відповідного договору з власником, забезпечує належний технічний стан комерційного ВОГ та його складових (зокрема ЗВТ), а також проведення періодичної повірки ЗВТ (крім населення) в порядку, визначеному главою 7 цього розділу, та відповідає за дотримання правил експлуатації комерційного вузла обліку та його складових (ЗВТ). Згідно з положеннями, викладеними в пункті 4 глави 6 розділу Х Кодексу ГРМ, за збереження і цілісність комерційних та дублюючих вузлів обліку газу (далі - ВОГ) та пломб (відбитків їх тавр) відповідає власник (користувач), на території або у приміщенні якого вони встановлені. 28.04.2023 року на засіданні комісії Красноградського відділення АТ "Харківгаз" з розгляду актів про порушення та проведенні перерахунку (донарахування) або зміни режиму нарахування об`ємів природного газу у разі виявлення порушень вимог Кодексу газорозподільних систем (далі - Комісія з розгляду актів про порушення), було прийнято рішення: Акт про порушення № КН 004216 від 15.11.2022 року задовольнити повністю та провести донарахування об`ємів природного газу за цінами закупівлі природного газу АТ "Харківгаз" за період з 02.09.2022 року по 14.11.2022року в обсязі 1324,34 м3 вартістю 72800,48 грн, про що складено протокол засідання комісії та акт-розрахунок від 28.04.2023 року. Також, 28.04.2023 року на засіданні Комісії з розгляду актів про порушення, комісією прийнято рішення: провести розрахунок вартості робіт, пов`язаних з демонтажем, транспортуванням та проведенням експертизи лічильника газу в сумі 5495,40 грн, які сплати споживачу. Рішення комісії про задоволення Акта про порушення №КН 004216 від 15.11.2022 року прийнято 28.04.2023 року та Акт розрахунок-необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу та його вартості складено 28.04.2023 року. Таким чином, вартість об`єму необлікованого (донарахованого) природного газу в сумі 72800,48 грн донарахований за період до 15.11.2022 (за період до 01 числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення (листопад 2022 року), і має бути компенсована відповідачем Оператору ГРМ - АТ "Харківгаз". Протокол засідання комісії від 28.04.2023 року та Акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) природного газу від 28.04.2023 року на суму 73478,01 грн, копію Акта експертизи лічильника газу, копію довідки про непридатність лічильника газу, розрахунок витрат проведення експертизи лічильника природного газу суму 5495,40 грн та претензію щодо оплати витрат по експертизі на суму 5495,40 грн, Рахунок на оплату необлікованого (донарахованого) природного газу в сумі 72800,48 грн та Рахунок на оплату витрат по експертизи в сумі 5495,40 грн. було направлено представнику Відповідача. На даний час вартість обсягу необлікованого (донарахованого) природного газу в розмірі 72800,48 грн та вартість робіт, пов`язаних з демонтажем, транспортуванням та проведенням експертизи лічильника газу в сумі 5495,40 грн. відповідачем не оплачено. Від представника позивача до суду надійшла письмова заява, відповідно до якої позов підтримала, просила розглянути справу без її участі та проти винесення заочного рішення не заперечує. Від представника відповідача Пілігріма П.О. надійшов відзив, в якому він позовні вимоги до [PERSON] не визнав, заперечувала проти їх задоволення. Клопотав про слухання справи за відсутності відповідача. Враховуючи те, що учасники справи належним чином повідомлені про день та час розгляду справи, суд вважає за можливе відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України розглянути справу у відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів, не здійснюючи фіксування судового процесу. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов не підлягаєдо задоволення з наступних підстав. Судовим розглядом встановлено та підтверджується наявними в матеріалах справи доказам, що АТ "Харківгаз" надає [PERSON] послуги з розподілу природного газуза адресою: [ADDRESS] . На ім`я відповідача за вказаною адресою відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . У позовній заяві АТ "ОГС "Харківгаз", зазначає, що за місцем надання відповідачу послуг з газопостачання: [ADDRESS] , було виявлено несанкціоноване втручанням в роботу ЗВТ. На підставі виявленого порушення співробітниками АТ "Харківгаз" було складено акт-розрахунок вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу за цінами закупівлі протягом періоду з 02.09.2022 року по 14.11.2022 року в обсязі 1324,34 м3, вартістю 72800,48 грн. та вартість робіт, пов`язаних з демонтажем, траспортуванням та проведенням експертизи лічильника газу в сумі 5495,40 грн. Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими та електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Відповідно до статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Так, судом встановлено, що 15.11.2022 року співробітниками АТ "Харківгаз" при проведенні огляду лічильника природного газу типу Gallus 2000 G-4, заводський номер 002652742, на території домоволодіння відповідача за адресою: [ADDRESS] , було виявлено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу), яке полягало в підозрі на підрив скла суматора, про що було складено Акт про порушення № КН 004216 від 15 листопада 2022 року, а також Акт про виявленні порушення № КН 004216 від 15 листопада 2022 року, який був підписаний представниками позивача та відповідачем. 15.11.2022 року у зв`язку із виявленим несанкціонованим втручанням в роботу ЗВТ газовий лічильник типу Gallus 2000 G-4, заводський номер 002652742, представниками позивача у споживача [PERSON] було демонтовано та направлено на експертизу до Метрологічного Центру АТ "Харківгаз", про що складено акт (протокол) № КН0042165 про демонтаж лічильника газу для проведення експертиизи/щодо направлення ЗВТ на експертизу, який підписаний відповідачем. Споживача під підпис в зазначеному акті (протоколі) було повідомлено та запрошено для проведення експертизи . 22 березня 2023 року комісією у складі АТ "Харківгаз" спільно з ДП "Укрметртестстандрат" було проведено експертизу лічильника газу, за результатами якої було встановлено несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника, що призводить до викривлення даних обліку природного газу, про що був складений відповідний Акт № 592 від 22 березня 2023 року експертизи лічильника газу. ДП "Укрметртестстандарт" було видано довідку про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки №39-1-3/10117 від 22 березня 2023 року. За результатами комісійного розгляду Акту про порушення № КН 004216 від 15 листопада 2022 року, було прийнято рішення про його задоволення. На підставі виявленого порушення підприємством АТ "Харківгаз" було складено акт-розрахунок вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості від 28 квітня 2023 року, згідно з яким за період з 02.09.2022 року по 14.11.2022 року вартість необлікованих (донарахованих) об`ємів природного газу становить 72800,48 грн. Відповідно до пункту 2, 3 частини 2 статті 7 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" індивідуальний споживач зобов`язаний своєчасно вживати заходів до усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини; забезпечувати цілісність обладнання приладів (вузлів) обліку комунальних послуг відповідно до умов договору та не втручатися в їхню роботу. Згідно з пунктом 3 частини 2, частини 3 статті 13 Закону України "Про ринок природного газу" споживач зобов`язаний, зокрема, не допускати несанкціонованого відбору природного газу. У разі порушення або невиконання своїх обов`язків споживач несе відповідальність згідно із законом. Суб`єкти ринку природного газу, які порушили законодавство, що регулює функціонування ринку природного газу, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку природного газу зокрема є: несанкціонований відбір природного газу; використання приладів обліку природного газу, не повірених або не атестованих в установленому порядку; несанкціоноване втручання в роботу газової інфраструктури (частина 1, пункти 2, 5, 7 частини 2 статті 59 Закону "Про ринок природного газу"). Відносини між суб`єктами ринку природного газу та оператором газорозподільних систем регулюються нормами Кодексу газорозподільних систем, затвердженого Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30 вересня 2015 року № 2494. Кодексом ГРМ, затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30 вересня 2015 року № 2494, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 06 листопада 2015 року за № 1379/27824, у пункті 4 глави 1 розділу I визначено, що несанкціонований відбір природного газу - відбір (споживання) природного газу з газорозподільної системи з порушенням вимог чинного законодавства, зокрема цього Кодексу; несанкціоноване втручання в роботу газорозподільної системи - втручання в роботу газорозподільної системи, в тому числі шляхом несанкціонованого відновлення газоспоживання, несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та/або під`єднання несанкціонованого газопроводу, внаслідок чого порушується нормальний режим роботи ГРМ та/або здійснюється необліковане (обліковане частково чи з порушенням законодавства) використання природного газу; несанкціонованим втручанням в роботу ЗВТ/лічильника газу - втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку необліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу. Згідно з положеннями, визначеними пунктами 4-6 глави 6 розділу Х Кодексу ГРМ, споживач відповідає за збереження і цілісність комерційних та дублюючих ВОГ та пломб (відбитків їх тавр). Для здійснення нарахування відповідачем позивачу необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, слід встановити несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ. Відповідно до пунктів 1, 2, 3 глави 8 розділу Х Кодексу періодична повірка (у тому числі, демонтаж, транспортування монтаж, технічне обслуговування та пов`язаний з такою повіркою ремонт) лічильників газу, які встановлені для розрахунків за спожитий природний газ побутовими споживачами (населенням) для їх побутових потреб, здійснюється за рахунок Оператора ГРМ незалежно від того, чи є він власником ЗВТ. Для належної організації періодичної повірки лічильників газу по об`єктах побутових споживачів Оператор ГРМ повинен: 1) мати в наявності персоніфікований перелік всіх лічильників газу побутових споживачів, що знаходяться на ліцензованій території Оператора ГРМ; 2) забезпечити належний моніторинг термінів спливу міжповірочного інтервалу для складання графіка проведення періодичної повірки лічильників; 3) забезпечити періодичну повірку лічильника протягом міжповірочного інтервалу. У разі якщо заходи з періодичної повірки лічильників, що встановлені на території та/або в приміщенні побутових споживачів, будуть здійснюватися одразу для всіх побутових споживачів багатоквартирного будинку (чи його під`їзду), Оператор ГРМ має завчасно вивісити відповідну об`яву в доступному для споживачів місці. У разі пропущення терміну періодичної повірки лічильника газу з вини Оператора ГРМ об`єм спожитого природного газу по об`єкту побутового споживача за відповідний період визначається за фактичними даними лічильника газу, за яким пропущений термін повірки. Пунктом 7 глави 9 розділу Х Кодексу передбачено, що уразі виявлення під час перевірки комерційного ВОГ чийого складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник Оператора ГРМ на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема про: 1) пошкодження пломб; 2) пошкодження ЗВТ(лічильника газу); 3) наявність зміни параметрів параметризації обчислювача чи коректора об`єму газу; 4) непрацездатність комерційного ВОГ чи його складових та/або його (їх) невідповідність умовам експлуатації чи узгодженій проектній документації або умовам договору; 5) наявність ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ; 6) наявність несанкціонованого газопроводу; 7) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок чого перевищується діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу). Розрахунок необлікованого або облікованого частково об`єму природного газу внаслідок порушення здійснюється за наявності акта про порушення та у порядку, визначеному в розділі ХІ цього Кодексу. При виявленні ознак пошкодження пломб (крім факту їх відсутності чи розірвання пломбувального матеріалу, на якому встановлено пломбу) та/або несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, що має бути зазначено в акті про порушення, за домовленістю сторін або за ініціативою Оператора ГРМ чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) може бути ініційована їх експертиза у порядку, визначеному цим розділом. При виявленні ознак пошкодження ЗВТ (лічильника газу) за умови відсутності ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ за ініціативою Оператора ГРМ чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) може бути ініційована його позачергова чи експертна повірка у порядку, визначеному цим розділом. До отримання результатів експертизи або позачергової чи експертної повірки розрахунок необлікованого або облікованого частково об`єму природного газу внаслідок порушення не здійснюється. Пунктом 8 глави 9 розділу Х Кодексу передбачено, що якщо за результатами експертизи або позачергової чи експертної повірки ЗВТ буде підтверджений факт несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, у всіх випадках витрати, пов`язані з демонтажем, транспортуванням, монтажем ЗВТ, та витрати, пов`язані з експертизою або позачерговою чи експертною повіркою ЗВТ, компенсуються за рахунок споживача (сторони, відповідальної за збереження ЗВТ). При цьому якщо сам ЗВТ за результатами експертизи або позачергової чи експертної повірки буде визнаний таким, що непридатний до подальшої експлуатації та потребує ремонту, витрати, пов`язані з ремонтом ЗВТ або встановленням нового ЗВТ, мають бути компенсовані за рахунок споживача (сторони, відповідальної за збереження ЗВТ). Пунктом 1 глави 10 розділу Х Кодексу передбачено, що якщо під час перевірки (обстеження) комерційного ВОГ або при контрольному огляді вузла обліку за домовленістю сторін або ініціативою Оператора ГРМ чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) буде ініційована експертиза щодо перевірки пошкодження пломб/ЗВТ чи несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, вони мають діяти з урахуванням положень цієї глави. Пунктом 5 глави 10 розділу Х Кодексу передбачено, що під час проведення експертизи комісія проводить зовнішній огляд пакувального пакета (тари), в який було запаковано ЗВТ та/або пломбу. Після зовнішнього огляду пакувального пакета (тари)комісією перевіряються: 1) відповідність місць фактичного розташування пломб місцям, зазначеним у протоколі; 2) цілісність та місцезнаходження пломб, а також ознаки порушень, зазначених у протоколі; 3) цілісність заводського та повірочного тавра на ЗВТ; 4) цілісність лічильного механізму та корпусу ЗВТ; 5) цілісність конструктивних елементів вихідного патрубка ЗВТ;6) наявність сторонніх предметів усередині ЗВТ; 7) відповідність маркування ЗВТ нормативно-технічній документації; 8) відповідність ЗВТ, програмного забезпечення та контрольної суми паспорту на ЗВТ та/або опису типу на цей тип ЗВТ; 9) відповідність втручань у роботу ЗВТ наявним актам перевірок та/або відомостям про повірку та ремонт ЗВТ тощо. огляду заносять до акта експертизи ЗВТ. Пунктом 1 глави 2 розділу ХІ Кодексу передбачено, що до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, зокрема, належить несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу). Пунктом 1 глави 3 розділу ХІ Кодексу передбачено, що у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток 15 цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але, не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Відповідно до пунктів 1, 7, 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу. На дату складання акта про порушення представник Оператора ГРМ забезпечує усунення виявленого порушення, про що в акті про порушення робиться відповідний запис. У разі неможливості усунути порушення на дату складання акта про порушення (відсутні відповідні засоби чи повноваження) представник Оператора ГРМ робить відповідний запис в акті про порушення та надалі забезпечує контроль за усуненням порушення, що підтверджується окремо складеним актом про усунення порушення. Під час складання акта про порушення, акта про усунення порушення, акта про припинення/відновлення газопостачання тощо представниками Оператора ГРМ обов`язково фіксуються та зазначаються у вищезазначених актах показання лічильника газу (ЗВТ), за винятком випадків відмови у доступі до об`єкта споживача, де розташований лічильник газу (ЗВТ). Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. Пунктом 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРМ, визначено, що під несанкціонованим втручанням в роботу ЗВТ/лічильника газу розуміється, у тому числі, втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку обліковується з порушенням законодавства, та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу. Вказане свідчить про те, що викривлення даних обліку природного газу є обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу ЗВТ/лічильника газу. Зазначене також підтверджується тим, що відповідно до положень глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ при задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду від 18.06.2019 року по справі № 922/1573/18. Наявні в матеріалах справи докази не свідчать про наявність викривлення даних обліку природного газу, яке є обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу лічильника газу. В той час, як для доведення правомірності здійснених відповідачем донарахувань відповідачу об`ємів природного газу необхідно довести наявність факту несанкціонованого втручання в роботу (лічильника газу) з боку відповідача. Так, згідно пп. 37. п. 4 глави 1 Кодексу газорозподільних систем для виявлення несанкціонованого втручання необхідно довести три складові цього правопорушення, а саме: 1) дію, тобто несанкціоноване втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку; 2) спосіб втручання, тобто вчинене шляхом підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації); 3) наслідки, тобто витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу). При цьому, тільки наявність всіх трьох складових правопорушення дає змогу стверджувати, що споживачем було вчинено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду від 24.10.2018 року по справі №914/2384/17. Позивачем не було доведено наявність в діях [PERSON] , усіх складових цього правопорушення, наслідків (дії, що призвели до викривлення даних обліку природного газу та причинно-наслідкового зв`язку між втручанням в лічильник та діями позивача). Матеріали справи не свідчать про те, що відповідач [PERSON] втручався в механізм та відліковий пристрій. Так, 15.11.2022 року працівниками позивача складено акт про порушення № КН 004216 та акт про виявлені порушення № КН 004216, в яких зазначено про несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ , а саме підозра на підрив скла суматора, у встановленому за адресою: [ADDRESS] , газового лічильника природного газу типу Gallus 2000 G-4, заводський номер 002652742. Зі змісту п. 7 гл. 9 розділу Х Кодексу ГРС у разі виявлення під час перевірки комерційного ВОГ чи його складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник Оператора ГРМ на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема про:1) пошкодження пломб; 2) пошкодження ЗВТ (лічильника газу); 3) наявність зміни параметрів параметризації обчислювача чи коректора об`єму газу; 4) непрацездатність комерційного ВОГ чи його складових та/або його (їх) невідповідність умовам експлуатації чи узгодженій проектній документації або умовам договору; 5) наявність ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ; 6) наявність несанкціонованого газопроводу; 7) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок чого перевищується діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу). Працівниками відповідача в акті про порушення було зазначено лише одне порушення, а саме підозра на підрив скла суматора. Що стосується акта №592 експертизи лічильника газу, складеного 22 березня 2023 року Комісією АТ "Харківгаз" спільно з ДП "Укрметртестстандарт", згідно висновку якого встановлено несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника, що призводить до викривлення даних обліку природного газу - суд зазначає наступне. Порядок проведення експертизи лічильника газу передбачено спеціальним нормативним актом - Положенням про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті, затвердженого Наказом Міністерства палива та енергетики України 27.12.2005р. №61, зареєстроване в МЮУ 20.01.2006р. за №53/11927 (далі "Положення"). Згідно п.3.3.3 "Положення" експертиза лічильника газу здійснюється в такій послідовності. 3.3.3.1.Комісія проводить зовнішній огляд лічильника газу на предмет відповідності фактичного стану лічильника ознакам, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу. Результати огляду заносять до акту експертизи лічильника газу. Форму акта експертизи лічильника газу наведено в додатку 3 (далі - акт експертизи). 3.3.3.2.Після зовнішнього огляду комісією перевіряються: відповідність місць фактичного розташування пломб місцям, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу; цілісність та місцезнаходження пломб, а також ознак порушень, зазначених в акті про зняття лічильника газу; цілісність заводського та повірчого тавра на лічильнику газу; цілісність відлікового механізму та корпусу лічильника газу; цілісність конструктивних елементів вихідного патрубка лічильника газу; наявність сторонніх предметів у середині лічильника газу; відповідність маркування лічильника газу нормативно-технічній документації. 3.3.3.3.Після виконання робіт, зазначених у п.п. 3.3.3.1 та 3.3.3.2 цього Положення, проводиться його позачергова повірка згідно з ДСТУ 2708-99 "Метрологія. Повірка засобів вимірювальної техніки. Організація та порядок проведення". 3.3.3.4.Результати огляду та позачергової повірки фіксуються в акті експертизи. Згідно довідки про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки №39-1-3/10117, наданої 22 березня 2023 року ДП "Укрметртестстандарт", за результатами повірки, встановлено, що засіб вимірювальної техніки лічильник газу мембрамний Gallus 2000 G-4, заводський номер 002652742, не відповідає вимогам п.п. 6.4 Р50-071-98 "Лічильники газу побутові. Методи та засоби повірки", наявні ознаки пошкодження відлікового пристрою, що можуть перешкодити роботі лічильника або впливати на його функціонування. Разом з тим, така повірка лічильника газу не проводилася, адже її результати в акті експертизи відсутні, а саме в графі "результати позачергової повірки" не зазначено жодних відомостей. Пошкодження захисного пломбування лічильника , існування доступу до відлікового механізму, як зазначено в акті №592 від 22 березня 2023 року експертизи лічильника газу, не свідчить про викривлення даних обліку природного газу. Крім того, як зазначено у вказаному висновку лічильник немає механічних пошкоджень (п.1.3 акту №592 від 22 березня 2023 року) Враховуючи те, що позивачем не було доведено факту некоректного обліку спожитого природного газу, а отже й факту несанкціонованого втручання позивача у роботу лічильника, суд вважає, що відсутні правові підстави для задоволення позову, а саме стягнення з відповідача на користь позивача вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу в сумі 72800,48 грн. та вартості робіт, пов`язаних з демонтажем, траспортуванням та проведенням експертизи лічильника газу в сумі 5495,40 грн. Згідно з вимогами ч.ч.1, 2 ст.141 ЦПК України судовий збір та інші судові витрати, пов`язані із розглядом справи, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача. Положеннями статті 59 Конституції України закріплено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. Згідно зі статтею 15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. Безоплатна правнича допомога надається в порядку, встановленому законом, що регулює надання безоплатної правничої допомоги. Однією з основних засад (принципів) цивільного судочинстває відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (пункт 12 частини третьої статті 2 ЦПК України). Відповідно до статті 1Закону України "Про адвокатурута адвокатську діяльність" договір про надання правової допомоги - це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору. Відповідно до положень частини першої, пункту 1 частини третьої статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. За змістом статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Згідно із частиною третьою статті 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та інше), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Представник відповідача на підтвердження понесених витрат на правову допомогу [PERSON] надав належні та допустимі докази, а саме: договір № 01-0505/23 про надання правової допомоги від 05 травня 2023 року, укладений між [PERSON] та Адвокатським бюро "Пілігрім П.О. та партнери", додаткову угоду №2 до договору №01-0505/23 від 05.05.2023 року, копію свідоцтва про зайняття адвокатською діяльністю № 4515 від 12 вересня 2012 року, ордер на надання правничої (правової) допомоги від 05 травня 2023 року, квитанцію до прибуткового касового ордеру № 82 від 28 серпня 2023 року про сплату 12000,00 грн за договором № 01-0505/23 про надання правової допомоги від 05 травня 2023 року, що підтверджують заявлений розмір судових витрат і співмірність обсягу послуг, наданих адвокатом. За таких обставин судові витрати по справі покладаються на позивача. Виходячи з викладеного суд вважає, що витрати на професійну правничу допомогу на суму 12000,00 грн є співмірними зі складністю цієї справи. Наданий адвокатом Пілігрімом П.О. обсяг послуг у суді відповідає критерію реальності таких витрат, розумності їхнього розміру. Відповідно достатті 141 ЦПК України, а також згідно із пунктом 35 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" № 10 від 17 жовтня 2014 року із змінами зазначено, що, вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати положеннястатті 141 ЦПК Українита керуватися тим, що судовий збір та інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Європейський суд з прав людини вказав що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Outcome: approved