Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-23 00:00:00

До Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області звернулися [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] в якому, з урахуванням поданих уточнень до позовних вимог, просили визнати за ними, як спадкоємцями першої черги за законом майна спадкодавця [PERSON] , яка померла [INFO] , право власності на квартиру [ADDRESS] . В обґрунтування позовних вимог зазначено [INFO] померла [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина до складу якої входить зокрема квартира, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Вони, як спадкоємці першої черги прийняли спадщину, яка відкрилася після смерті [PERSON] , подавши до нотаріальної контори відповідні заяви про прийняття спадщини. Звернувшись до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право власності в порядку спадкування на квартиру [ADDRESS] , вони отримали відмову у вчиненні відповідної нотаріальної дії із посиланням на відсутність правовстановлюючих документів, які посвідчують право власності спадкодавця на вказане майно. Зазначили, що за життя [PERSON] була членом ЖБК №102 та сплатила у повному обсязі пайові внески на придбання квартири [ADDRESS] . 10.07.1991 року [PERSON] був виданий ордер на вселення разом із сім`єю до вказаної кватири. Після сплати внесків на придбання квартири [PERSON] право власності на неї у встановленому законом порядку не оформила. Зазначили, що [PERSON] , сплативши у повному обсязі пайові внески до ЖБК на придбання спірної квартири, набула право власності на це майно, а отже вказана квартира входить до складу спадщини, яка відкрилася після смерті останньої. У поданому відзиві Хмельницька міська рада позов не визнала, просила відмовити у його задоволенні. Зазначено, що позивачами не доведено факт повної сплати [PERSON] пайових внесків на придбання спірної квартири, а отже до складу спадщини входить лише сплачена останньою сума внесків а не сама квартира. В судове засідання позивачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та їх представник [PERSON] не з`явилися. Від представника позивачів адвоката Кармаліти Т.В. надійшла письмова заява, в якій остання просила розглянути справу за її відсутності та відсутності позивачів. Позов підтримала у повному обсязі просила його задовольнити. Представник відповідача Хмельницької міської ради в судове засідання не з`явився. Про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Просив розглядати справу за його відсутності, про що зазначив у самому позові. Фактичні обставини встановлені судом. 08 жовтня 1989 року між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , був укладений шлюб, який зареєстрований Требуховецькою сільською Радою народних депутатів Летичівського району, про що видано свідоцтво про укладення шлюбу серія [NUMBER] . Після реєстрації шлюбу [PERSON] змінила своє дошлюбне прізвище на « [PERSON] ». [PERSON] народилася [INFO] та її батьками є [PERSON] і [PERSON] . У зв`язку із реєстрацією 27.11.2020 року шлюбу з [PERSON] , [PERSON] змінила своє дошлюбне прізвище на « [PERSON] ». Вказане підтверджено представленими свідоцтвом про народження [PERSON] серія [NUMBER] , яке видано 29.05.1997 року Хмельницьким міським відділом реєстрації актів громадянського стану та свідоцтвом про шлюб серія [NUMBER] , яке видане 27.11.2020 року Хмельницьким міським відділом ДРАЦС Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький). [PERSON] народився [INFO] та його батьками є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджено представленим свідоцтвом про народження серія [NUMBER] , яке видано повторно 31.01.2008 року Віділом РАЦС по місту Хмельницькому Хмельницького МРУЮ. [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджено свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] , яке видано 27.09.2021 року Відділом ДРАЦС у місті Хмельницькому Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина та приватним нотаріусом Хмельницького міського нотаріального округу Оксанюк А.А. була заведена відповідна спадкова справа №135/2023. Згідно матеріалів спадкової справи спадщину після смерті [PERSON] прийняли чоловік померлої [PERSON] , та її діти [PERSON] та [PERSON] , оскільки на час смерті спадкодавця були зареєстровані та проживали з останньою за однією адресою. Листом приватного нотаріуса Оксанюк А.А. №218/01-16 від 04.09.2023 року [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру [ADDRESS] із посиланням на відсутність правовстановлюючих документів на вказану квартиру. 28.08.1991 року виконкомом Хмельницької міської ради народних депутатів [PERSON] , як члену ЖБК №102, був виданий ордер серія ХМО №0174 на вселення її сім`ї у складі 3-х осіб (її, чоловіка [PERSON] та сина [PERSON] ) до квартири [ADDRESS] . Вказаний ордер був виданий на підставі рішення загальних зборів членів ЖБК №102 від 10.07.1991 року, яке було затверджене рішенням виконкому міської ради 08.08.1991 року №183-г. Згідно представленої квитанції ЖБК №102 та платіжної квитанції №32 від 29.08.1989 року підтверджено факт внесення [PERSON] пайового внеску за квартиру у розмірі 30% від її вартості у сумі 2214 рублів. Згідно квитанції №39 від 24.07.1991 року [PERSON] сплатила в якості пайового внску до ЖБК №102 6000,00 рублів. Застосовані норми права та мотиви з яких виходить суд. Щодо набуття права власності на спірну квартиру. Статтею 15 Закону України «Про власність» від 07.02.1991, який діяв на момент спірних правовідносин, передбачалося, член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває права власності на це майно. На підставі ст.19-1 Закону України від 10 липня 2003 року № 1087-IV "Про кооперацію" член житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного, житлового, дачного, гаражного чи іншого відповідного кооперативу має право володіння, користування, а за згодою кооперативу - і розпоряджання квартирою, дачею, гаражем, іншою будівлею, спорудою або приміщенням кооперативу, якщо він не викупив це майно. У разі викупу квартири, дачі, гаража, іншої будівлі, споруди або приміщення член житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного, житлового, дачного, гаражного кооперативу чи іншого відповідного кооперативу стає власником цього майна. Згідно ч.2 ст.384 ЦК України член житлово-будівельного (житлового) кооперативу має право володіння і користування, а за згодою кооперативу і розпорядження квартирою, яку він займає в будинку кооперативу, якщо він її не викупив. Частиною третьою статті 384 ЦК України передбачено, що у разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником. При цьому, враховуючи положення Примірного статуту житлово-будівельного кооперативу затвердженого постановою Ради Міністрів УРСР від 30.04.1985 року №186 з наступними змінами, щодо обов`язку члена кооперативу внести пайовий внесок, повне внесення пайового внеску членом житлово-будівельного (житлового) кооперативу слід кваліфікувати як викуп квартири, що породжує відповідне право власності. Як встановлено із матеріалів справи [PERSON] була прийнята у члени ЖБК №102, та у серпні 1989 року сплатила пайовий внесок за квартиру у сумі 2214 рублів, що становило 30% від вартості квартири (загальна вартість 7380 рублів). 24.07.1991 року [PERSON] сплатила решту вартості квартири у сумі 6000,00 гривень. На підставі виданого у встановленому законом порядку ордеру остання, разом із сім`єю у складі 3-х осіб (вона, чоловік та син) вселилися до квартири [ADDRESS] . Таким чином, у 1991 році [PERSON] у повному обсязі внесла пайові внески у ЖБК №102, що слід кваліфікувати як викуп спірної квартири, у зв`язку із чим остання набула право власності на неї. Щодо вимог про визнання права власності на спірну квартиру в порядку спадкування. Статтею 1218\~ЦК встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку. Так, відповідно до ч.1 ст.1269, ч.1 ст.1270 ЦК України слідує, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як встановлено з матеріалів справи кватира [ADDRESS] у 1991 році була набута [PERSON] приватну власність. [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] є спадкоємцем першої черги після смерті [PERSON] (є чоловіком та дітьми останньої відповідно), та прийняли спадщину після померлої у встановленому законом порядку. Оформити право власності на спірне майно квартиру [ADDRESS] у нотаріальному порядку позивачі не мають можливості, оскільки відсутній правовстановлюючий документ на спірну квартиру, який би посвідчував право власності на це майно за спадкодавцем. Разом з цим суд звертає свою увагу, що дослідженими матеріалами справи було встановлено набуття [PERSON] права власності на спірне майно у встановленому законом порядку. З урахуванням вищевказаних норм права, своєчасного прийняття позивачами спадщини після померлої [PERSON] , доведеністю набуття права власності на вказане майно [PERSON] відповідно до норм, які діяли станом на час його набуття, відмови нотаріуса в оформленні спадкових прав, виходячи із рівності частко спадкоємців, поданий позов підлягає задоволенню та за [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] слід визнати право власності по 1/3 частці відповідно за кожним на квартиру, що розташована за адресою: [ADDRESS] , в порядку спадкування після померлої [PERSON] . На підставі викладеного,

Outcome: approved