Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-22 00:00:00

В листопаді 2023року представник позивачки [PERSON] адвокат Бобровник К.В., звернувся до суду із позовом\~до територіальної громади в особі Маріупольської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини [PERSON] . В обґрунтуванні позовних вимог представник позивача заначив наступне. [INFO] , у м. Бердичів Житомирської області , померла мати позивачки [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина , яка складається з квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS] та належала спадкодавцю на підставі договору купівлі продажу від 06.10.2003року, посвідченого приватним нотаріусом Маріупольського міського округу Чичековою О.А. Позивачка є спадкоємицею першої черги, інших спадкоємців за законом та за заповітом не має. 29 серпня 2023року позивачка звернулась із заявою про прийняття спадщини до П`ятої запорізької державної нотаріальної контори . 29.08.2023року державний нотаріус зазначеної нотаріальної контори постановою №222402-34 відмовив їй у видачі свідоцтва про прийняття спадщини у зв`язку з пропуском 6 місячного строку звернення до нотаріуса з відповідною заявою, було рекомендовано звернутись до суду з позовною заявою. У зв`язку з чим позивачка [PERSON] звернулась до суду з відповідною заявою. В обгрунтування причини пропуску шести місячного строку звернення до нотаріуса з заявою при прийняття спадщини зазначила наступне. 24.02.2022 року Указом Президента України № 64/2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, введено воєнний стан на всій території України. До початку повномасштабного вторгнення позивачка та її мати проживали у м. Маріуполь, Донецької області. Починаючи з лютого 2022року в місті почались активні бойові дії, пов`язані з повномасштабним військовим вторгненням російської федерації на територію України . Мати позивачки змогла виїхати з міста в 2022році до родичів у м. Бердичів Житомирської області , а позивачка лише в червні 2023року. З червня 2023року вона зареєструвалась як внутрішньо переміщена особа у м. Запоріжжя де і проживає на теперішній час. Мати позивачки померла [INFO] у м. Бердичів Житомирської області. Лише 28.08.2023року позивачка могла отримати свідоцтво про смерть матері і одночасно звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. До цього, під час усних консультацій, нотаріуси пояснили їй дію п.3 постанови Кабінету Міністрів України «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022року №164,а саме те, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Тобто позивачка вважала, виходячи с консультацій, що строк прийняття спадщини становить 10 місяців. Але при зверненні до нотаріуса вона дізналась ,що відбулись зміни в законодавстві і вона пропустила строк передбачений законом. Для реалізації свого права на спадщину, з урахуванням того, що інших спадкоємців ані за законом ані за заповітом не має позивачка вирішила звернутись до суду із вказаним позовом. Представник позивача вважає, що причини пропуску строку звернення до нотаріуса з відповідною заявою є поважними, до того ж просив звернути увагу суду, що мати позивачки померла [INFO] , а до нотаріуса позивачка звернулась в серпні 2023року, т.є. з пропуском 2 місяців. Представник відповідача територіальної громади в особі Маріупольської міської ради, Бастрига С.М. надав суду заяву про розгляд справи у відсутність представника Маріупольської міської ради, просив ухвалити рішення за наявними матеріалами справи , згідно вимог чинного законодавства, на розсуд суду. Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 21 листопада 2023року було відкрито провадження у справі. Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 18грудня 2023року було закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до розгляду. Позивач [PERSON] та її представник адвокат Бобровник К.В. надали заяву, відповідно до якої просили суд розглянути позов за їх відсутності. Просили позов задовольнити. Представник відповідача надав заяву про розгляд позовної заяви без його участі. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши фактичні обставини справи, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з огляду на наступне. Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Відповідно до\~ст. 13 ЦПК України\~- суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно\~ст.81 ЦПК України\~-\~\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.\~\~Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до\~ст. 76 ЦПК України\~- доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.\~\~Ці дані встановлюються такими засобами:\~\~1) письмовими, речовими і електронними доказами;\~\~2) висновками експертів;\~\~3) показаннями свідків. Стаття 77 ЦПК України\~передбачує, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.\~\~Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.\~\~Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , [PERSON] народилась [INFO] у м. Макіївка, актовий запис №301. Батьками позивачки є: [PERSON] та [PERSON] . (а.с. 11). Позивачка надала документи які підтвердили подальшу зміну її прізвища: з « [PERSON] » на « [PERSON] »(витяг з Державного реєстру актів цивільного стану) та з « [PERSON] » на « [PERSON] »(свідоцтво про шлюб серія [NUMBER] від 08.06.2006р.,виданий Орджонікідзевським відділом реєстрації актів цивільного стану ММУЮ Донецької області, актовий запис №68)(а.с.8-9) Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно [PERSON] є власницею однокімнатної квартири [ADDRESS] (а.с.7) Згідно свідоцтва про смерть серія [NUMBER] від 13.12.2023р. [PERSON] померла [INFO] у м. Бердичів, Бердичівського району, Житомирської області(а.с.6) Постановою державного нотаріуса від 29.08.2023р. №2224/02-31 П`ятої запорізької державної нотаріальної контори- Чекер О.В. було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті померлої [INFO] [PERSON] у зв`язку з пропуском строку звернення до нотаріуса з відповідною заявою (а.с.4-5) Згідно довідки від 16.06.2023р. №2326-5002818744, [PERSON] взята на облік як внутрішньо переміщена особа за адресою: [ADDRESS] (а.с.12). Згідно Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі відсутні відомості про наявність інших спадкоємців після смерті [PERSON] та відкриті спадкові справи та заповіти (а.с.10) Відповідно до\~ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Постановою Кабінету Міністрів України «деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022року №164 п.3 установлено , що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Відповідно до\~ст. 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 1272\~ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24\~постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008\~р. особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду\~з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини\~третьої\~статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Зазначений правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду України від 23.08.2017 у справі № 1320цс17 та від 06.06.2018 р. у справі 592/9058/17-ц, який суд враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин з огляду на положення ч. 4\~ст. 263 ЦПК України. Отже, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання\~заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон надає йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. При цьому коло причин, що можуть свідчити про поважність пропуску спадкоємцем строку подання заяви про прийняття спадщини, законом не визначене, а отже суд у кожному конкретному випадку з урахуванням наданих доказів та обставин справи визначає, чи є достатні підстави для визначення додаткового строку для подання такої заяви. В оцінці доводів поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд приймає до уваги, що позивач інтересу до спадкового майна не втрачав, інші спадкоємці за заповітом відсутні, обставини юридичної необізнаності у порядку та строках здійснення своїх спадкових прав, а також обставини втрати найближчої людини чоловіка, що безумовно стало трагічною подією для позивача, спричинивши моральне пригнічення, апатію та тривале перебування в жалобі, що разом в своїй сукупності завадило позивачу прибути до нотаріальної контори для реалізації своїх спадкових прав та прийняття спадщини в Україні протягом шести (та додаткових через воєнний стан чотирьох) місяців та потягло пропуск такого строку. Крім того, сам позивач перебувала в зоні активних бойових дій у м. Маріуполі, виїхавши з міста намагалась соціально адаптуватися (зняти в оренду житло, знайти роботу, придбати речі першої необхідності, вийти зі стану посттравматичного сіндрому, отримати дохід). Крім того, неодноразові зміни у законодавстві стосовно строків подачі заяв про прийняття спадщини, могли привести необізнану у юриспруденції людину до невірно тлумачення закону, що також потягло за собою причини пропуску строку. Зважаючи на викладене, суд за внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному з`ясуванні обставин у справі і досліджених безпосередньо доказах, приходить до висновку про пропуск позивачем строку для прийняття спадщини, що сплинув 11.06.2023 року, з поважних причин, на підставі чого відповідно до ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~їй по суду належить визначити додатковий\~строк в два місяці, що відповідатиме загальним засадам спадкового права, будучи достатнім для здійснення нею свого волевиявлення щодо\~спадкування після матері [PERSON] у належній формі. Відповідно до ст. ст.\~141,\~142 ЦПК України\~суд вважає за можливе віднести судові витрати на рахунок позивача. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved