Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-10 00:00:00

В листопаді 2023 року позивач звернулася до суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу, мотивуючи вимоги тим, що 25 червня 2005 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Білоцерківського міськрайонного управління юстиції Київської області між нею та відповідачем було зареєстровано шлюб. Від вказаного шлюбу мають малолітніх дітей: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . Спільне подружнє життя не склалося через різні характери та погляди на життя, із-за чого у них часто виникали непорозуміння, що призвело до втрати почуттів один до одного. На даний час шлюбні відносини фактично припинені. Сторони не ведуть спільне господарство, проживають окремо. За таких обставин, позивач вважає, що збереження шлюбу та подальше спільне життя суперечить інтересам сім`ї та унеможливлює примирення з відповідачем. Таким чином позивач просить суд розірвати шлюб між нею та відповідачем, після розірвання шлюбу залишити їй шлюбне прізвище « [PERSON] ». Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 30.11.2023 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, з викликом сторін. В судове засідання позивач не з`явилася, через канцелярію суду надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує. Відповідач в судове засідання не з`явився, повідомлявся вчасно та належним чином про час і місце розгляду справи, причини неявки суду не відомі, заяв чи клопотань про розгляд справи в його відсутність до суду не надходило. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши надані докази, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 25 червня 2005 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Білоцерківського міськрайонного управління юстиції Київської області зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , про що зроблений відповідний актовий запис № 483 /а.с.7/. Від спільного подружнього життя сторони мають малолітніх дітей: [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження, виданим 05.02.2007 року виконкомом Гребінківської селищної ради васильківського району Київської області; [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження, виданим 03.06.2011 року виконавчим комітетом Борівської селищної ради Фастівського району Київської області; [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження, виданим 24.12.2012 року виконавчим комітетом Борівської селищної ради Фастівського району Київської області; [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження, виданим 15.07.2014 року виконавчим комітетом Борівської селищної ради Фастівського району Київської області; [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження, виданим 18.11.2016 року виконавчим комітетом Борівської селищної ради Фастівського району Київської області /а.с.8-12/. Частиною третьою статті 105 Сімейного кодексу України визначено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Відповідно до частини другої статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Як вбачається з позовної заяви, сторони не підтримують шлюбних відносин, позивач примирення не бажає, заперечує проти подальшого збереження шлюбу. Суд дійшов висновку, що шлюб між сторонами носить формальний характер, збереження їх сім`ї є неможливим, подальше спільне життя подружжя буде суперечити їхнім інтересам, а тому є усі підстави для розірвання шлюбу та задоволення позову. Згідно частиною другою статті 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач просила її шлюбне прізвище « [PERSON] » залишити без змін. Враховуючи зазначене, відповідно до статей 105, 110, 112-114 Сімейного кодексу України,

Outcome: approved