Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-22 00:00:00

У листопаді 2023 року Житлово-будівельний кооператив «Київський-Сбірний» (далі - ЖБК «Київський-Сбірний») звернувся до суду із зазначеним позовом до [PERSON] , посилаючись на те, що ЖБК «Київський-Сбірний» є юридичною особою та здійснює свою діяльність на підставі Закону України «Про кооперацію» та Статуту, затвердженого загальними зборами членів ЖБК «Київський-Сбірний» 07 квітня 2019 року. Відповідно до Статуту ЖБК «Київський-Сбірний» управляє будинком [ADDRESS] , здійснює поточні ремонти будинку, нараховує та збирає плату із власників квартир для забезпечення утримання будинку та прибудинкової території. На підставі відповідних договорів організовує вивезення твердих побутових відходів, укладає та виконує договори з постачальниками комунальних послуг, а саме договір на постачання електричної енергії, договір про надання послуг з розподілу електричної енергії, договір доручення на збір платежів з населення за надані послуги водопостачання та водовідведення відповідно до договору на надання послуг централізованого водопостачання та водовідведення. Зазначив, що відповідач на підставі свідоцтва про право на спадщину р№3-2738 від 15 вересня 2009року є власником квартири [ADDRESS] , загальною площею 45,3 кв.м., житловою площею 30,9 кв.м., проживає за вказаною адресою та безперервно отримує житлово-комунальні послуги за які зобов`язаний своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні платежі. Вказував, що [PERSON] отримані житлово-комунальні послуги не оплачує. Оскільки відповідач свої обов`язки по сплаті комунальних послуг та інших платежів за період з 01 січня 2014 року по 31 жовтня 2023 року не виконує, то станом на 01 листопада 2023 року у відповідача утворилася заборгованість в загальному розмірі 54054,27 грн., яка складається з: 24420,98 грн. заборгованість за УБПТ за період з 01 січня 2014 року по 31 жовтня 2023року; 25949,53грн.-заборгованість за послуги з водопостачання та водовідведення; 2819,76грн.-заборгованості за послуги зі збирання, вивезення та поховання (утилізації) твердих побутових відходів (вивіз ТПВ); 964,00 грн. - заборгованість за послуги електроенергії в приміщенні загального користування. З урахуванням вищевикладеного, позивач просив суд стягнути з відповідача [PERSON] на користь ЖБК «Київський-Сбірний» заборгованість за період з 01 січня 2014 року по 31 жовтня 2023 року, в розмірі 54054,27 грн., яка складається з: 24420,98 грн. заборгованість за УБПТ за період з 01 січня 2014 року по 31 жовтня 2023 року; 25949,53грн. заборгованість за послуги з водопостачання та водовідведення; 2819,76 грн. заборгованість за послуги зі збирання, вивезення та поховання (утилізації) твердих побутових відходів (вивіз ТПВ); 964,00 грн.-заборгованість за послуги електроенергії в приміщенні загального користування. Ухвалою суду від 23 листопада 2023 року відкрито провадження у справі та ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження (а.с. 71-72). Представник позивача, діючий за довіреністю від 25 листопада 2023 року, в судове засідання не з`явився, надав через канцелярію суду заяву, якою підтримав позовні вимоги, просив суд задовольнити їх в повному обсязі та розглянути справу в порядку заочного провадження за його відсутності (а.с. 64, 82). Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце слухання справи був повідомлений відповідно до вимог ст. 128 ЦПК України, причини своєї неявки суду не повідомив, у встановлений судом строк відзиву на позов не надав (а.с. 60, 76, 77, 79). Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п. 35 рішення від 07 липня 1989 року Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain). Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України»). Відомості про розгляд справ (залишення позову без руху, повернення позовної заяви, дані про відкриття провадження та дати призначення справи до розгляду) публікуються на офіційному веб-сайті Малиновського районного суду м. Одеси у відповідності до Рішення ради суддів загальних судів № 12 від 28 лютого 2013 року «Про організацію роботи з інформаційного наповнення і функціонування офіційних веб-сайтів загальних судів на офіційному веб-порталі судової влади України» та відправлено до ЄДРСР. Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що на зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись із подіями процесу (див. серед іншого «Гуржій проти України», заява № 326/3, 01 квітня 2008 року, «Олександр Шевченко проти України», № 8771/02, § 27, 26 квітня 2007 року). Поряд з цим, Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово наголошував, що національні суди мають організовувати судові провадження таким чином, щоб забезпечити їх ефективність та відсутність затримок (див. рішення ЄСПЛ від 02 грудня 2010 року у справі «Шульга проти України» № 16652/04). У зв`язку з неявкою відповідача та неповідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання, в порядку статті 280 ЦПК України, зі згоди представника позивача, суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 223 ЦПК України. Згідно ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Суд, з метою дотримання строків розгляду справи, вважає можливим слухати справу за відсутності відповідача, який своєчасно і належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи. Згідно ст. 44 ЦПК України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається. Відповідно до ст.\~275\~ЦПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши і оцінивши надані докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги про стягнення заборгованості по оплаті за житлово-комунальні послуги підлягають задоволенню у повному обсязі, виходячи з наступного. Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. При цьому, згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Судом встановлено,\~щоЖБК «Київський-Сбірний» є юридичною особою та здійснює свою діяльність на підставі Закону України «Про кооперацію» та Статуту, затвердженого загальними зборами членів ЖБК «Київський-Сбірний» 07 квітня 2019 року, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с. 72). Пунктом 4 Статуту визначено, що ЖБК «Київський-Сбірний» є кооперативом обслуговуючого типу та не здійснює підприємницької діяльності з метою отримання прибутку з подальшим розподілом між членами ЖБК, має печатку, відповідні штампи та бланки зі своєю назвою. Відповідно до Статуту ЖБК «Київський-Сбірний» управляє будинком [ADDRESS] , здійснює поточні ремонти будинку, нараховує та збирає плату із власників квартир для забезпечення утримання будинку та прибудинкової території. На підставі відповідних договорів організовує вивезення твердих побутових відходів, укладає та виконує договори з постачальниками комунальних послуг, а саме договір на постачання електричної енергії, договір про надання послуг з розподілу електричної енергії, договір доручення на збір платежів з населення за надані послуги водопостачання та водовідведення відповідно до договору на надання послуг централізованого водопостачання та водовідведення (а.с. 13-20). Пунктами 11.1 розділу 11 Статуту визначено, що органами управління ЖБК є загальні збори членів ЖБК або збори уповноважених і Правління ЖБК. Вищим органом управління ЖБК є загальні збори членів (Збори уповноважених). З матеріалів справи вбачається, що ЖБК «Київський-Сбірний» укладало договори з виконавцями житлово-комунальних послуг (а.с. 30, 42-43, 44). Встановлено, що відповідачу на праві власності на підставі свідоцтва про право на спадщину р№3-2738 від 15 вересня 2009 року належить квартира [ADDRESS] , загальною площею 45,3 кв.м., житловою площею 30,9 кв.м., що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (а.с. 22). Згідно довідки\~ЖБК «Київський-Сбірний»\~в квартирі\~ [ADDRESS] проживає\~ [PERSON] \~та його\~співмешканка,\~усього 2\~особи (а.с.\~23). Відповідно до\~довідки Департаменту\~надання адміністративних\~послуг Одеської\~міської ради\~№ М1-232919-ю/л\~від 20\~листопада 2023\~року[PERSON] , [INFO] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] (а.с. 70). Судом встановлено, що на підставі статуту та відповідних договорів із виконавцями та постачальниками житлово-комунальних послуг ЖБК «Київський-Сбірний» здійснювалося обслуговування та утримання будинку по [ADDRESS] . З матеріалів справи вбачається, що договір про надання житлово-комунальних послуг між сторонами не укладався, проте відповідач наданими ЖБК «Київський-Сбірний» послугами фактично користується, але оплату за ці послуги не здійснює, що підтверджується розрахунком про наявність заборгованості (а.с. 52-56). Встановлено, що станом на 01 листопада 2023 року у відповідача за період з 01 січня 2014 року по 31 жовтня 2023 року утворилася заборгованість в загальному розмірі 54054,27 грн., яка складається з: 24420,98 грн. заборгованості за УБПТ за період з 01 січня 2014 року по 31 жовтня 2023 року; 25949,53грн. заборгованості за послуги з водопостачання та водовідведення; 2819,76 грн. заборгованості за послуги зі збирання, вивезення та поховання (утилізації) твердих побутових відходів (вивіз ТПВ); 964,00 грн.-заборгованість за послуги електроенергії в приміщенні загального користування (а.с. 52-56). Отже загальна сума заборгованості [PERSON] за спожиті ним послуги по утриманню та управлінням будинком, та прибудинкової території по [ADDRESS] за період з 01 січня 2014 року по 31 жовтня 2023 року, складає 54054,27 грн. З матеріалів справи вбачається, що ЖБК «Київський-Сбірний» на адресу відповідача неодноразово надсилало претензії щодо сплати заборгованості, остання направлялась 01 червня 2023 року (а.с. 57, 58). Згідно з ч. 1 ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Статтею 11 ЦК України визначено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: договори та інші правочини; інші юридичні факти. Цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов`язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов`язки можуть виникати з рішення суду. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства або договором, підставою виникнення цивільних прав та обов`язків може бути настання або ненастання певної події. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», яка визначає терміни, які вживаються у цьому Законі, житлово-комунальні послуги результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг. Згідно зі ст. 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», до житлово-комунальних послуг належать: 1) житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком. Послуга з управління багатоквартирним будинком включає: утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо; купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку; 2) комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами. Аналіз змісту цього Закону дає підстави для висновку, що він належить до нормативного акту спеціальної дії, який регулює відносини, що виникають між виробниками, виконавцями, споживачами у процесі створення, надання та споживання житлово комунальних послуг. Порядок оплати за житлово-комунальні послуги визначений у ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», якою передбачено, що споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору. Згідно ч. 1 ст. 10 даного Закону, ціни (тарифи) на житлово-комунальні послуги встановлюються за домовленістю сторін, крім випадків, коли відповідно до закону ціни (тарифи) є регульованими. У такому разі ціни (тарифи) встановлюються уповноваженими законом державними органами або органами місцевого самоврядування відповідно до закону. Вартість послуг з управління багатоквартирним будинком визначається за домовленістю сторін, крім випадку обрання управителя органом місцевого самоврядування. Пунктом 5 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України 08 жовтня 1992 № 572 визначено, що споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами або законом. Частиною 1 ст. 12 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що надання житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на договірних засадах. Обов`язок щодо укладання договору про надання житлово-комунальних послуг одночасно покладено як на споживача (відповідача), так і на виконавця (позивача) (п. 1 ч. 2 ст. 7, п. 2 ч. 2 ст. 8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»). Відповідно до ст. 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» договір про надання комунальної послуги укладається між виконавцем відповідної послуги та споживачем або особою, яка відповідно до договору або закону укладає такий договір в інтересах споживача, або з управителем багатоквартирного будинку з метою постачання електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку. З пропозицією про укладення договору про надання комунальних послуг або про внесення змін до нього (крім індивідуальних договорів, укладених відповідно до частини п`ятої статті 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги») може звернутися будь-яка сторона, надавши письмово другій стороні проект відповідного договору (змін до нього), складений згідно з типовим договором. Згідно ч. 5 ст. 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» у разі якщо співвласники багатоквартирного будинку не прийняли рішення про вибір моделі договірних відносин та не уклали з виконавцем комунальної послуги відповідний договір (крім послуг з постачання та розподілу природного газу і послуг з постачання та розподілу електричної енергії), з ними укладається індивідуальний договір про надання комунальної послуги, що є публічним договором приєднання. Такі договори вважаються укладеними, якщо протягом 30 днів з дня опублікування тексту договору на офіційному веб-сайті органу місцевого самоврядування та/або на веб-сайті виконавця послуги співвласники багатоквартирного будинку не прийняли рішення про вибір моделі договірних відносин та не уклали відповідний договір з виконавцем комунальної послуги. При цьому розміщується повідомлення про місце опублікування тексту договору у загальнодоступних місцях на інформаційних стендах та/або рахунках на оплату послуг. У разі укладення публічних договорів приєднання про надання комунальних послуг виконавці комунальних послуг розміщують вимоги до якості відповідних послуг згідно з законодавством та іншу необхідну інформацію для кожного багатоквартирного будинку окремо на офіційному веб-сайті органу місцевого самоврядування та/або на власному веб-сайті. При цьому розміщується повідомлення про місце опублікування таких вимог у загальнодоступних місцях на інформаційних стендах та/або рахунках на оплату послуг. Публічні договори приєднання про надання комунальних послуг з власниками індивідуальних (садибних) житлових будинків вважаються укладеними, якщо протягом 30 днів з дня опублікування тексту договору на офіційному веб-сайті органу місцевого самоврядування та/або на веб-сайті виконавця послуги такий власник не вчинив дій щодо відключення (відмови) від комунальної послуги. При цьому розміщується повідомлення про місце опублікування тексту договору у загальнодоступних місцях на інформаційних стендах та/або рахунках на оплату послуг. Плата виконавцю комунальної послуги за індивідуальним договором про надання комунальної послуги, що є публічним договором приєднання, складається з: - плати за послугу, що розраховується виходячи з розміру затверджених цін/тарифів на відповідну комунальну послугу та обсягу спожитих комунальних послуг, визначеного відповідно до законодавства; - плати за абонентське обслуговування, яка не може перевищувати граничний розмір, визначений Кабінетом Міністрів України. Таким чином, проаналізувавши зазначені норми закону, суд приходить до висновку, що відповідач, як споживач житлово-комунальних послуг, якщо він фактично ними користувався, зобов`язаний за них сплатити. Відсутність договору на надання житлово-комунальних послуг сама по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі. Крім того, обов`язок відповідача по сплаті платежів та внесків, передбачений Статутом ЖБК «Київський-Сбірний» . Зазначена правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 20 квітня 2016 року № 6-2951цс15, яка має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права. Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 319 ЦК України, власність зобов`язує, а ст. 322 ЦК України наголошує на тому, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідач, будучи власником майна, зобов`язаний його утримувати. Відповідно до ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог-відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (ст. 526 ЦК України). Відповідачем не надано власного розрахунку нарахувань за житлово-комунальні послуги та не спростовано правильність таких нарахувань, здійснених позивачем. Матеріали справи також не містять актів-претензій про неналежне надання або ненадання послуг, які б підтверджували твердження відповідача про здійснення розрахунків за ненадані послуги. Споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Указана позиція повністю співпадає з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів КГС від 21 квітня 2020 у справі № 910/7968/19. Отже, оскільки відповідач споживав житлово-комунальні послуги і ним не надано до суду жодного належного та допустимого доказу на спростування позовних вимог позивача в цій частині, але в добровільному порядку, в повному обсязі не сплатив її вартість, то позовні вимоги про стягнення заборгованості підлягають задоволенню. Відповідачем не було надано до суду жодних заперечень проти позову та доказів у підтвердження цих заперечень. Своїм правом бути присутнім у судових засіданнях відповідач також розпорядився на свій розсуд. Відповідно до ст.\~ст.\~76,\~77\~ЦПК України доказами є будь-які\~дані,\~на підставі\~яких суд\~встановлює наявність\~або відсутність\~обставин (фактів),\~що обґрунтовують\~вимоги і\~заперечення учасників\~справи,\~та інших\~обставин,\~які мають\~значення для\~вирішення справи. належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Згідно ст. 263 ЦПК України, рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд також вирішує питання щодо розподілу між сторонами судових витрат. Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 3 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Судовий збір у справі складає 2684,60 грн., які сплачені позивачем при зверненні до суду. Оскільки позовні вимоги задоволенні у повному обсязі, то суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 2684,00 грн. (а.с. 1).

Outcome: approved