Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-21 00:00:00

Позивач [PERSON] в особі представника адвоката Крюкової К.О. звернулась до суду з позовом до Шевченківської селищної ради Куп`янського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позову позивач зазначає, що між нею та [PERSON] , [INFO] , укладено шлюб. Подружжя проживало разом за адресою: [ADDRESS] . У зв`язку з повномасштабним вторгненням рф вона вимушена була переїхати до м. Харкова, де наразі і проживає. [PERSON] був військовослужбовцем, загинув [INFO] беручи безпосередню участь у бойових діях, та перебуваючи безпосередньо в районах їх ведення (здійснення), а саме - в м. Маріуполь. 06.06.2023 звернулась за видачею свідоцтва про право на спадщину законом на земельну ділянку померлого [INFO] чоловіка [PERSON] . Вищезазначена заява була зареєстрована по книзі обліку та реєстрації спадкових справ за № 43. Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Літвіновою Я.М. 06.06.2023\~р.видано постанову № 73 про відмову від вчинення нотаріальних дій. Відмова мотивовано тим, що спадкоємець на\~час відкриття\~спадщини не\~проживав постійно\~із спадкодавцем\~та строк\~на прийняття\~спадщини пропущений.\~Однак пропущення\~строку для\~подання заяви\~про прийняття\~спадщини зумовлено\~об`єктивними,\~непереборними труднощами\~для спадкоємця.\~Серед них:\~складність у\~встановленні факту\~смерті [PERSON] \~та документального\~підтвердження цього;\~відсутність правовстановлюючих\~документів на\~спадкове майно, а саме земельну ділянку; відсутність тривалий час зв`язку з [PERSON] через перебування на території, де ведуться активні бойові; вимушеним переміщенням спадкоємиці через військову агресію. Додаткові перешкоди утворилися через встановлені законодавчі обмеження, що безпосередньо пов`язані з введенням воєнного стану, що проявилося в обмеженні реєстрації актів цивільного стану, доступу нотаріальних послуг, закриття відкритого доступу державних реєстрів; неузгодженість та непередбачуваність законодавчих змін, що ставить під сумнів відповідність прийнятих нормативно-правових актів вимогам якості, чіткості закону. Ухвалою суду від 10.07.2023 року провадження по справі відкрито, розгляд справи ухвалено проводити в порядку загального позовного провадження. Відповідач Шевченківська селищна рада Куп`янського району Харківської області своїм правом на подання відзиву на позовну заяву не скористався. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 28.08.2023 року закрито підготовче провадження у цивільній справі та призначено справу до судового розгляду в судове засідання. В судове засідання позивач [PERSON] \~та її\~представник - адвокат Крюкова\~К.О не з`явились, надали суду заяву, в якій просили розгляд справи проводити у їх відсутність, позов підтримали. Відповідач Шевченківська селищна рада Куп`янського району Харківської області в судове\~засідання не\~з`явилась, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена своєчасно та належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Своїм правом на подання відзиву на позовну заяву не скористався. Відповідно до вимог ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Згідно ч.2 ст.43 ЦПК України відповідач зобов`язаний добросовісно здійснювати процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, що відповідно до принципу юридичної визначеності, як складової частини конституційного принципу верховенства права, зобов`язує відповідача самостійно цікавитися перебігом розгляду судом пред`явленого до нього позову. Тривала відсутність такого інтересу з боку відповідача свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права. Враховуючи, що відповідач належним чином повідомлені про час і місце судового розгляду справи, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідача за наявними матеріалами. Третя особа - Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Літвінова Я.М. в судове засідання не з`явились, надала суду заяву, в якій просила розгляд справи проводити у їх відсутність за наявними матеріалами. Згідно вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу технічними засобами не здійснюється. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до свідоцтва про шлюб\~серії [NUMBER] \~ [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб 15.06.2019 р. у Центральному районному у місті Маріуполі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, про що зроблено відповідний актовий запис № 333\~від 15.06.2019 року. Прізвища у подружжя після укладення шлюбу\~« [PERSON] ». \~ \~ \~ \~ Рішенням Шевченківської селищної ради від 27.01.2022 р. №21/20-VIII про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства та передачі земельної ділянки у власність [PERSON] , вирішено: затвердити проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки учаснику антитерористичної операції для оформлення права приватної власності для ведення особистого селянського господарства (01.03), яка знаходиться за межами с. Лелюківка, на території Шевченківської селищної ради Куп`янського району Харківської області; передати гр. [PERSON] у власність земельну ділянку площею 2,0000 га, в тому числі рілля площею 2,0000 га, кадастровий номер 6325784500:01:001:0510 за рахунок земель сільськогосподарського призначення комунальної власності, для ведення особистого селянського господарства, яка знаходиться за межами с. Лелюківка на території Шевченківської селищної ради Куп`янського району Харківської області; громадянину [PERSON] провести реєстрацію права власності на земельну ділянку відповідно до чинного законодавства. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав відомості про речове право № 46792695 державна реєстрація земельної ділянки здійснена 14.02.2022 р., власник [PERSON] . Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого Зміївським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Чугуївському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) від 09 липня 2022 року, [PERSON] , помер [INFO] у віці 25 років, про що складено актовий запис за № 735. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на майно, а саме на земельну ділянку площею 2,0000 га, в тому числі рілля площею 2,0000 га, кадастровий номер 6325784500:01:001:0510, яка знаходиться за межами с. Лелюківка, на території Шевченківської селищної ради Куп`янського району Харківської області, яка належить на праві власності [PERSON] , на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень ( з відкриттям розділу), індексний номер 63558084 від 18.02.2022 р. [PERSON] , Шевченківська селищна рада Куп`янського району, Харківська область. Як вбачається з довіреності від 18 серпня 2021 р. виданої приватним нотаріусом Маріупольського районного нотаріального округу Донецької області Куркчи Г.І., [PERSON] уповноважив [PERSON] , представляти його інтереси, зокрема, в нотаріальних органах з оформлення та реєстрації на його ім`я права власності на земельну ділянку (земельних ділянок), яка (які) розташовані на території України, а також з питань, пов`язаних з оформленням організації робіт по винеснню меж земельних ділянок в натурі ( на місцевості), з присвоєнням земельним ділянкам кадастрових номерів, а також з питань управління, користування, обміну та здачі в оренду таких ділянок. Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 06 червня 2023 р. приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Літвінової Я.М. [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її чоловіка [PERSON] , померлого [INFO] , який був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , у зв`язку з тим, що спадщину у встановлений законом шестимісячний строк позивачка не прийняла, так як заяву про прийняття спадщини в порядку ст.1269 ЦК України не подала. Судом встановлено, що подружжя проживало разом за адресою: [ADDRESS] . Однак, на час відкриття спадщини позивач [PERSON] не проживала з чоловіком [PERSON] , оскільки у зв`язку із повномаштабним вторгненням [PERSON] вимушена була переїхати до м. Харкова, де наразі і проживає за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується довідкою про реєстрацію місця проживання особи. [PERSON] був військовослужбовцем, загинув [INFO] беручи безпосередню участь у бойових діях, та перебуваючи безпосередньо в районах їх ведення (здійснення), а саме - в м. Маріуполь. Відповідно до Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 72728921 від 06.06.2023 р. після смерті спадкодавця [PERSON] зареєстрована спадкова справа за № 70749693, номер у нотаріуса - 18/2023. Згідно відповіді приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Літвінової Я.М. №201/02-14 від 11.12.2023 р. після смерті [PERSON] , [INFO] , померлого [INFO] про видачу свідоцтва про право на спадщину звернулась його дружина [PERSON] . На підставі її заяви 06.06.2023 р. було заведено спадкову справу №18/2023, номер у спадковому реєстрі 70749693. Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 06.06.2023 р. заповітів від імені [PERSON] не посвідчувалось. Свідоцтв про право на спадщину після [PERSON] не видавалось, оскільки шетимісячний строк на прийняття спадщини спадкоємцем [PERSON] був пропущений. Суд вважає, що у позивача були об`єктивні перешкоди для звернення до нотаріальних органів із відповідною заявою, які не дозволили їй своєчасно звернутися з відповідною заявою безпосередньо до нотаріуса. Статтею 1216 ЦК України\~передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини, згідно з ч.3\~ст.1223 ЦК України. Відповідно до положень\~ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно до ч. 1\~ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.ст.\~1220-1221,\~1223 ЦК України, спадщина відкривається в наслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, що визначається\~ст. 1261 ЦК України. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1\~ст. 1269 ЦК України). Згідно з ч. 1ст. 1270 ЦК України,\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Пунктом 3 Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 р. № 164 було встановлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. З 18.06.2023 року положення щодо зупинення строку виключено, відповідно до п.п.2 п.3 змін, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 09.05.2023 р. № 469. Згідно зі\~ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже законодавчо передбачено, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Відповідно до п. 24\~постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України.\~Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Виходячи з наведеного, зазначені причини не повинні стати на перешкоді в реалізації законного права позивача, що й передбачено чинним законодавством. Згідно з Постановою Верховного Суду у складі постійної колегій суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17 були визначені поважні причини строку, необхідного для прийняття спадщини, а саме: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту, тощо. У постанові Верховного Суду України від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16 викладено правову позицію, що відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Згідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29). На протязі вказаного строку позивач не змогла звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, так як в Україні було введено воєнний стан\~Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні»,\~затвердженим\~Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ,\~у зв`язку з військовою агресією рф проти України, із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжений. Пропущення строку\~для подання\~заяви про\~прийняття спадщини\~зумовлено об`єктивними,\~непереборними труднощами\~для спадкоємця.\~Серед них:\~складність у\~встановленні факту\~смерті [PERSON] \~та документального\~підтвердження цього;\~відсутність правовстановлюючих\~документів на\~спадкове майно, а саме земельну ділянку; відсутність тривалий час зв`язку з [PERSON] через перебування на території, де ведуться активні бойові; вимушеним переміщенням спадкоємиці через військову агресію. Додаткові перешкоди утворилися через встановлені законодавчі обмеження, що безпосередньо пов`язані з введенням воєнного стану, що проявилося в обмеженні реєстрації актів цивільного стану, доступу нотаріальних послуг, закриття відкритого доступу державних реєстрів; неузгодженість та непередбачуваність законодавчих змін, що ставить під сумнів відповідність прийнятих нормативно-правових актів вимогам якості, чіткості закону. З огляду на викладене, оцінивши надані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, а також належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову в повному обсязі. Початок перебігу строку на прийняття спадщини слід рахувати з дня набрання рішенням законної сили. Позивачем сплачено судовий збір в розмірі 1073 грн. 60 коп., який на їх відшкодуванні з відповідача не наполягає, тому суд вказані витрати з відповідача не стягує. Враховуюче викладене,\~

Outcome: approved