Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-18 00:00:00

[PERSON] (далі - позивач, [PERSON] ) звернулась до суду з позовом до Херсонської міської ради (далі - відповідач, Херсонська міська рада), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Державного нотаріуса Другої Херсонської державної нотаріальної контори Новоселицької О.В. (далі - третя особа, Державний нотаріус Новоселицька О.В.), в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її матері - [PERSON] , яка померла [INFO] в м. Сімферополь АР Крим, яка складається з земельної ділянки та житлового будинку, що розташовані в с. Відрадне Бахчисарайського району АР Крим. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] померла її мати - [PERSON] , [INFO] , як на момент смерті проживала в м. Сімферополь АР Крим. Зазначене місце є тимчасово окупованою територією України. Після її смерті залишилась спадщина: земельна ділянка площею 0,1023 га, кадастровий номер 0120483600-02-001-0026, та житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами [ADDRESS] . Із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори вчасно не звернулася із подіями, які виникли при окупації АР Крим. Актовий запис про смерть, встановленого законодавством України зразка отримала 07 вересня 2017 року, після спливу встановленого законом строку. Ураховуючи наведене, просила суд визначити їй додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [PERSON] . Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 12 січня 2018 року відкрито провадження в порядку загального позовного провадження у вищевказаній справі та призначено підготовче засідання у справі. У листопаді 2018 року до суду надійшов відзив представника відповідача - Херсонської міської ради - Зеленіна С. М., у якому він просить відмовити в задоволенні позову. Відзив обґрунтовано тим, що позивачем не надано доказів того, що вона була позбавлена можливості звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у визначені законодавством строки. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11 жовтня 2021 року справа передана для розгляду судді Хайнацькому Є.С. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 12 жовтня 2021 року цивільну справу за позовом [PERSON] до Херсонської міської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Державного нотаріуса Другої Херсонської державної нотаріальної контори Новоселицької О.В, про надання додаткового строку для прийняття спадщини, прийнято до провадження, вирішено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі на 21 січня 2022 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 21 лютого 2022 року розгляд справи відкладено на 15 квітня 2022 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 15 квітня 2022 року розгляд справи відкладено на 04 жовтня 2022 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 04 жовтня 2022 року розгляд справи відкладено на 20 січня 2023 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 20 січня 2023 року розгляд справи відкладено на 05 квітня 2023 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 05 квітня 2023 року розгляд справи відкладено на 09 серпня 2023 року. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 09 серпня 2023 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті в загальному позовному провадженні на 18 жовтня 2023 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 18 жовтня 2023 року розгляд справи відкладено на 19 січня 2024 року. Позивач в судове засідання не з`явилась; про день та час розгляду справи повідомлена належним чином, надала суду заяву розгляд справи у її відсутність. Представник відповідача в судове засідання не з`явився; про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, надав суду заяву розгляд справи у його відсутність. Третя особа в судове засідання не з`явилась; про день, час, місце розгляду справи повідомлялась у встановленому законом порядку; в матеріалах справи наявна заява про розгляд справи без участі представника та вирішення спору на розсуд суду. Згідно з частиною першою статті 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи. Відповідно до пункту 1 частини третьої статті 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. За наведених обставин, суд, приходить до висновку про розгляд справи у відсутність учасників на підставі наявних в ній доказів. З урахуванням частини другої статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, встановивши фактичні обставини справи та характер спірних правовідносин, об`єктивно оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України та частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних (особистих, майнових/немайнових) прав свобод чи законних інтересів. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина перша, друга, третя статті 12 ЦПК України). За частиною першою, третьою статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Суд установив, що батьками позивача, є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим Благодатненською сільською радою 05 квітня 1988 року. Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 19 червня 2017 року встановлено факт смерті [PERSON] , [INFO] , яка народилася в м. Попасна, Луганської області та померла [INFO] у м. Сімферополь, АР Крим. 07 вересня 2017 року [PERSON] звернулась із заявою до державного нотаріуса Другої Херсонської державної нотаріальної контори Новосельської О.В. із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , що підтверджується інформаційною довідкою із спадкового реєстру № 49007842 від 07 вересня 2017 року. Листом від 07 вересня 2017 року державний нотаріус Другої Херсонської державної нотаріальної контори Новосельська О.В. відмовила позивачці у вчиненні нотаріальної дії, з підстав пропуску строку для подання відповідної заяви. За статтями 1216, 1217, 1218 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив , та батьки (стаття 1261 ЦК України). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина перша, третя статті 1272 ЦК України). Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року у справі N 6-85цс12 та від 04 листопада 2015 року у справі N 6-1486цс15. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суд вважає обгрунтованими доводи позивача про те, що вона своєчасно не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із тим, що місце смерті матері позивача є м. Сімферополь, АР Крим, а відповідно до Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України», входить до складу населених пунктів, які до цього часу розташовані на тимчасово окупованій території України, тому позивачем було отримано свідоцтво про смерть [PERSON] в Суворовському районному у м. Херсоні відділу державної реєстрації актів цивільного стану, а саме, що [PERSON] , померла [INFO] у м. Сімферополь, АР Крим (указана обставина була встановлена рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 19 червня 2017 року у справі № 766/10224/17, встановлено факт, який має юридичне значення) після спливу встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини. У відповідності із частиною першою статті 82 ЦК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обгрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Таким чином, суд вважає, що позивач пропустила строк на прийняття спадщини з поважних причин, від спадщини вона не відмовлялася, а тому їй необхідно визначити додатковий строк в три місці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. В зв`язку з тим, що позивач не заявляє вимог про стягнення з відповідача на його користь судових витрат, суд,

Outcome: approved