Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-18 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , Харківської міської ради, третя особа: Друга Харківська міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог вказала, що [INFO] помер її рідний брат [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 30 червня 2022 року. Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді 18/100 частин домоволодіння [ADDRESS] , які належали спадкодавцю на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 11 квітня 2002 року, виданого державним нотаріусом Другої Харківської державної нотаріальної контори та зареєстрованого в реєстрі за №3-432. Позивач [PERSON] є рідною сестрою спадкодавця і як спадкоємець за законом 2 черги має право претендувати на спадкове майно, яке залишилося після смерті її брата. Спадкоємці першої черги після смерті [PERSON] відсутні. Мати спадкодавця [PERSON] померла [INFO] . Їх батько [PERSON] помер [INFO] . На час смерті брата його шлюб з [PERSON] було розірвано, що підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] від 05 грудня 1997 року. Окрім того, позивач також є власником 18/100 частин домоволодіння [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 11 квітня 2002 року, виданого державним нотаріусом Другої Харківської державної нотаріальної контори. Право на частину зазначеного домоволодіння позивач та її брат [PERSON] в порядку спадкування оформили після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . За адресою розташування спадкового майна знаходяться жилий будинок літ.А-1 житловою площею 62,5 кв.м, жилий будинок літ.Б-1 житловою площею 11,1 кв.м, а також надвірні будівлі. За час свого життя брат позивачки [PERSON] залишив заповіт від 02 листопада 2017 року, посвідчений державним нотаріусом Другої Харківської державної нотаріальної контори, яким все своє майно заповідав в рівних частинах [PERSON] та [PERSON] . [PERSON] та [PERSON] є рідними племінниками спадкодавця та дітьми позивачки. В передбачений законом строк [PERSON] та [PERSON] спадщину після смерті рідного дядька не прийняли, що дає позивачу право як спадкоємцю за законом 2 черги отримати спадщину після смерті брата [PERSON] . При цьому [PERSON] та [PERSON] як спадкоємці за заповітом можуть претендувати на спадкове майно, яке залишилося після смерті їх дядька [PERSON] , у зв`язку з чим вони зазначені відповідачами по справі. Позивачем не було подано заяву до нотаріуса про прийняття спадщини у встановлений законом термін, але строк для подання заяви про прийняття спадщини пропущений з поважних причин. В лютому 2022 року почалася військова агресія РФ проти України, що призвело до змін у житті позивачки та її близьких звичному житті. Брат позивачки помер через короткий проміжок часу після початку повномасштабного вторгнення на територію України, що дуже ускладнило процес організації його поховання. Позивач з братом мали гарні сімейні стосунки, а після смерті батьків стали ще ближче. Після смерті брата позивач знаходилася в тяжкому фізичному та психологічному стані. З урахуванням її психологічного стану, пов`язаному як зі смертю близької людини, так і наявністю воєнного стану, питання оформлення спадкового майна після смерті [PERSON] для позивачки було не на часі. При цьому, десь на початку червня 2022 року позивач заходила до приватного нотаріуса в центрі міста, бо державні нотаріальні контори не працювали, з приводу прийняття та оформлення спадщини після смерті брата, який повідомив їй, що строки для прийняття спадщини відповідно до законодавства зупинені, у зв`язку з чим позивач може не хвилюватися та подати заяву про прийняття спадщини після закінчення воєнного стану. З часом обстановка в місті Харкові стала більш спокійною, почали працювати державні нотаріальні контори і позивач звернулася до Другої ХМДНК за місцем проживання. На початку жовтня 2023 року позивач звернулася до Другої Харківської міської державної нотаріальної контори з метою оформлення спадкових прав після смерті брата. Відповідно до листа державного нотаріуса Другої Харківської міської державної нотаріальної контори №1472/02-14 від 13.10.2023 року від позивача не було прийнято заяву про прийняття спадщини після смерті брата [PERSON] по причині пропуску строку для прийняття спадщини. Також в листі нотаріуса позивачу роз`яснено про наявність права звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] .. Крім того було повідомлено, що спадкова справа після смерті [PERSON] не відкривалася, свідоцтва про право на спадщину не видавалися. Вказана обставина підтверджує той факт, що, окрім позивача з заявами про прийняття спадщини або відмови від неї після смерті її рідного брата ніхто не звертався, правовстановлюючі документи на належне йому спадкове майно інші особи не отримували. Ухвалою суду від 06 листопада 2023 року відкрито провадження в загальному позовному провадженні. Ухвалою суду від 20 листопада 2023 до справи до справи в якості відповідача залучено Харківську міську раду. Ухвалою суду від 12 грудня 2023 року закрито підготовче судове засідання та справу призначено до розгляду. Представник позивача у судове засідання з`явилась, надала пояснення відповідно до позовної заяви, та просила позовні вимоги задовольнити. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з`явились. Надали до суду заву про розгляд справи без їх участі. Проти позовних вимог не заперечували. Представник відповідача Харківської міської ради у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся заздалегідь і належним чином, в матеріалах справи є дані про належне їх повідомлення. Причини неявки до суду не повідомив. Заперечення, щодо позову не надавав. Представник третьої особи Другої Харківської міської державної нотаріальної контори у судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлявся заздалегідь і належним чином. Судом, враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини. Враховуючи неявку належним чином повідомленого відповідача в судове засідання, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив, відповідно до статті 280 ЦПК України суд, вважає за можливе проводити розгляд справи без участі відповідача представника Харківської міської ради. Суд вислухавши пояснення представника позивача, допитавши свідків [PERSON] , [PERSON] , дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, приходить до наступного висновку. У відповідності до вимог ст. ст. 12, 13 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У ході судового розгляду встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 30 червня 2022 року. Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді 18/100 частин домоволодіння [ADDRESS] , які належали спадкодавцю на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 11 квітня 2002 року, виданого державним нотаріусом Другої Харківської державної нотаріальної контори та зареєстрованого в реєстрі за №3-432. Позивач [PERSON] , є рідною сестрою спадкодавця і як спадкоємець за законом 2 черги має право претендувати на спадкове майно, яке залишилося після смерті її брата. Спадкоємці першої черги після смерті [PERSON] відсутні. Мати спадкодавця [PERSON] померла [INFO] . Їх батько [PERSON] помер [INFO] . На час смерті брата його шлюб з [PERSON] було розірвано, що підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] від 05 грудня 1997 року. Окрім того, позивач також є власником 18/100 частин домоволодіння [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 11 квітня 2002 року, виданого державним нотаріусом Другої Харківської державної нотаріальної контори. Право на частину зазначеного домоволодіння позивач та її брат [PERSON] в порядку спадкування оформили після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . За адресою розташування спадкового майна знаходяться жилий будинок літ.А-1 житловою площею 62,5 кв.м, жилий будинок літ.Б-1 житловою площею 11,1 кв.м, а також надвірні будівлі. За час свого життя брат позивачки [PERSON] залишив заповіт від 02 листопада 2017 року, посвідчений державним нотаріусом Другої Харківської державної нотаріальної контори, яким все своє майно заповідав в рівних частинах [PERSON] та [PERSON] . [PERSON] та [PERSON] є рідними племінниками спадкодавця та дітьми позивачки. В передбачений законом строк [PERSON] та [PERSON] спадщину після смерті рідного дядька не прийняли, що дає позивачу право як спадкоємцю за законом 2 черги отримати спадщину після смерті брата [PERSON] . На підтвердження родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] як рідними братом та сестрою надана копія свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] від 19 червня 1951 року, копія свідоцтва про народження [PERSON] від 22 квітня 1947 року, копія свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 17 вересня 1971 року на підтвердження зміни прізвища з « [PERSON] » на « [PERSON] ». Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з ч.1 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Місцем відкриття спадщини відповідно ст.1221 ЦК України є останнє місце проживання спадкодавця. На час своєї смерті [PERSON] був зареєстрований в будинку [ADDRESS] , що вбачається з Інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади м.Харкова від 13.10.2023 року. Відповідно до ч.1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Пунктом 1.2 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України в чинній на час виникнення спірних правовідносин редакції (далі - Порядок) передбачено, що При зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна. Пунктом 2.1 Порядку встановлено, що спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів. Пунктами 3.1-3.5 глави 10 Порядку передбачено, що право на спадкування здійснюється спадкоємцями шляхом прийняття спадщини або її неприйняття. Для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття. Заяви про прийняття спадщини або відмову від її прийняття подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі. Якщо спадкоємець особисто прибув до нотаріуса за місцем відкриття спадщини, нотаріальне засвідчення справжності його підпису на таких заявах не вимагається. У цьому випадку нотаріус встановлює особу заявника, про що на заяві робиться відповідна службова відмітка. Ця відмітка скріплюється підписом нотаріуса. Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, що зазначено у ч.3 ст.1272 ЦК України. Указом Президента України від 24.02.2022 N 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому Указами Президента України, затвердженими відповідними Законами України, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, затвердженими відповідними Законами України, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією російської федерації проти України. Згідно Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією РФ проти України з 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року строком на 30 діб в Україні введено воєнний стан. В подальшому неодноразово строк дії воєнного стану продовжувався та він діє до теперішнього часу. Відповідно до пункту 3 Постанови КМУ від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» зі змінами, внесеними Постановою КМУ від 06.03.2022 року №209 та Постановою КМУ від 19.04.2022 року №480, встановлено, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від неї зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Постановою КМУ від 24 червня 2022 року №719 «Про внесення змін до деяких постанов КМУ щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану» знову було врегульоване питання щодо зупинення строку для прийняття або відмови від прийняття спадщини в умовах воєнного стану. Відповідно до змін, які були внесені до пункту 3 Постанови КМУ від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Позивач заяву до нотаріуса для прийняття спадщини протягом шести місяців з дня смерті спадкодавця не подала з поважних причин, зокрема через збройну агресію і військові дії російської федерації на території України. Допитані свідки в судовому засіданні підтвердили, що позивач в липні 2022 року виїхала з міста Харкова до родичів її подруги в м. Богодухів, де обстановка на той час була спокійніша. З липня 2022 року до вересня 2023 року позивач проживала в житловому будинку по [ADDRESS] . З часом обстановка в місті Харкові стала більш спокійною, і позивач повернулася до м. Харкова і звернулася до Другої ХМДНК. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.80 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, враховуючи обставини справи, а також те, що позивач, який є єдиним спадкоємцем, який звернувся за свідоцтвом про прийняття спадщини, пропущено строк для прийняття спадщини з причин, які визнані судом поважними, суд вважає можливим встановити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини - два місяці з дня набрання рішенням суду чинності.

Outcome: approved