Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-10 00:00:00

26 вересня 2023 року Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «АРКС» (адреса місцезнаходження: 04070, м. Київ, вул. Іллінська, 8, адреса для листування: 01054, м. Київ, вул. Леонтовича, 9, оф. 301) звернулось з позовом до [PERSON] ( [ADDRESS] ), [PERSON] ( [ADDRESS] ), [PERSON] про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування. ПРАТ «СК «АРКС» звернулося в суд з позовом, в якому просить стягнути з відповідачів суму сплаченого страхового відшкодування у розмірі 5820,81 грн. В обґрунтування позовних вимог позивач покликається на те, що 1.07.2018 року ПРАТ «СК «АРКС» уклало з [PERSON] електронний договір добровільного комплексного страхування майна №DNH0NBR-18610F0, за яким було застраховано майнові інтереси пов`язані з володінням, користуванням і розпорядженням застрахованим майном - квартирою [ADDRESS] . 21 квітня 2021 року із застрахованим майном трапився страхова подія,залиття застрахованої квартири водою. Відповідно до акту про залиття №001, складеного 21.05.2021 року комісією ОСББ «Мурманська 3», причиною залиття стала несправність шлангу гарячої води у квартирі [ADDRESS] . 21.04.2021 року страхувальник за договором №DNH0NBR-18610F0 звернувся до ПРАТ «СК «АРКС» із заявою про настання страхового випадку та виплату страхового відшкодування. На відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири позивачем було сплачено суму страхового відшкодування у розмірі 5820 грн.81 коп. З моменту виплати страхового відшкодування позивач отримав право вимоги до особи, відповідальної за заподіяні збитки. Просить стягнути з відповідачів на користь компанії суму сплаченого страхового відшкодування у розмірі 5820 грн.81 коп. та судовий збір. Ухвалою від 27 жовтня 2023 року відкрито провадження у справі за позовною заявою Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» до [PERSON] , [PERSON] про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування. Відмовлено у відкритті провадження у справі за позовними вимогами до [PERSON] в зв`язку із смертю останнього. Розгляд справи призначено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Судове засідання призначене на 29 листопада 2023 року об 11 год. 20 хв. В судове засідання представник позивача не з`явився, скерував до суду заяву, в якій просив справу розглянути у його відсутності, позов підтримав в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечив. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні 29 листопада 2023 року пояснила, що не отримала цивільний позов та додатки до нього. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася. Направлена на адресу реєстрації відповідача судова кореспонденція не вручена адресату із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», що відповідно до пункту 4 частини 8 статті 128 ЦПК України вважається належним повідомленням сторони про судове засідання. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судове засідання призначене 11 січня 2024 року не з`явилися. Повідомлені належним чином про час та місце розгляду справи У відповідності зі статтею 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», реєстрація місця проживання здійснюється тільки за однією адресою. За адресою зареєстрованого місця проживання з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції. Направлена на адресу реєстрації відповідача судова кореспонденція не вручена адресату із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», що відповідно до пункту 4 частини 8 статті 128 ЦПК України вважається належним повідомленням сторони про судове засідання. В зв`язку із викладеним суд вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних доказів. Відповідно до частини 2 статті 247ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у ній докази у сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Згідно з частиною 1статті 15\~ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. На підставі частини 1статті 16\~ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. В силу положень частини 1 статті 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, у межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина 1статті 12 ЦПК України). Даний принцип полягає у прояві в змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Сторони зобов`язані визначити коло фактів, на які вони можуть посилатися як на підставу своїх вимог і заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення (частина 1статті 81 ЦПК України), крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі. Відповідно до статті 89 ЦПК України,суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Пленум Верховного Суду України у пункті 11 постанови «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року № 11 дав судам роз`яснення, що у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, котрі мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку усіх доказів. Виходячи із наведених вище процесуальних норм, практики та роз`яснень, суд, перевіривши порушення прав та обов`язків позивача в межах заявлених ним вимог, встановив наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини. 1.07.2018 року ПРАТ «СК «АРКС» уклало з [PERSON] електронний договір добровільного комплексного страхування майна №DNH0NBR-18610F0, за яким було застраховано майнові інтереси пов`язані з володінням, користуванням і розпорядженням застрахованим майном - квартирою [ADDRESS] . З метою виплати страхового відшкодування [PERSON] було надано страховій компанії акт про залиття №001, складений 21.05.2021 року комісією ОСББ «Мурманська 3» у складі голови правління Борецької К.А., членом правління [PERSON] . На день обстеження (21.05.2021 року) квартири [ADDRESS] , встановлено пошкодження під час залиття водою у кухні натяжні стелі, відклеєні шпалери. В результаті обстеження квартири [ADDRESS] виявлено прорив шланга гарячої води у квартирі [ADDRESS] на другому поверсі, що і стало причиною залиття. 21 квітня 2021 року [PERSON] подано заяву про страхове відшкодування за договором. Відповідно до кошторису відновлювального ремонту на внутрішнє здоблення квартири [ADDRESS] від 28 травня 2021 року, вартість відновлювального рахунку складає розрахунку складає 5820 грн. 81 коп. Відповідно до розрахунку суми страхового відшкодування, страхового акту № ARX2787560 від 31 травня 2021 року, розмір страхового відшкодування склав 5820 грн. 81 коп. Вказані кошти були перераховані АТ «СК «АРКС» згідно платіжного доручення від 1 червня 2021 року. Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно квартира [ADDRESS] належить [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на праві приватної спільної часткової власності по 1/3 частки кожному на підставі свідоцтва про право власності №456 від 31.01.2007 року, виданого Ленінською районною адміністрацією Запорізької міської ради. Відповідно до статті 993 ЦК України та статті 27 Закону України «Про страхування» до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки. Після такої виплати деліктне зобов`язання не припиняється. У ньому відбувається заміна кредитора: до страховика потерпілого переходить право вимоги, що належало цьому потерпілому у деліктному зобов`язанні, у межах виплаченого йому страхового відшкодування. Такий перехід права вимоги є суброгацією. Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Отже, зобов`язання із заподіяння шкоди це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Згідно з роз`ясненнями п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а на позивача покладено обов`язок довести наявність шкоди та її розмір. Аналіз наведених норм дає підстави для висновку про те, що законом не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача в заподіянні шкоди, він лише повинен доказати факт завдання такої шкоди відповідачем та її розмір. В той же час, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Враховуючи вищевикладене, а також приймаючи до уваги,що відповідачі свої зобов`язання по сплаті коштів за заподіяну шкоду не виконали, у позивача виникло право вимагати стягнення заборгованості у примусовому порядку, з урахуванням викладеного, суд вважає звернення позивача з позовом до відповідачів про стягнення заборгованості та судових витрат цілком обґрунтованим,та таким,що відповідає характеру та змісту цивільно-правових відносин, а отже позов підлягає задоволенню повністю. Оскільки відповідачів є співвласниками квартири, то відповідно до ст. 1190 ЦК України мають нести солідарну відповідальність. Відповідно до частини 1 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Понесення позивачем судових витрат у виді судового збору в розмірі 2 684 грн., підтверджено платіжним дорученням від 27 червня 2023 року. Відповідно до статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи вищенаведене, з кожного відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1342 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved