Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-09 00:00:00

Представник позивача [PERSON] адвокат Руднічук Д.В. звернувся до Придніпровського районного суду м. Черкаси з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної залиттям квартири. В обґрунтування\~позову зазначає,\~що [PERSON] ,\~проживає у\~квартирі [ADDRESS] ,\~яка належить\~їй на\~праві власності,\~що підтверджується\~Договором купівлі-продажу\~частини квартири\~та Договором\~дарування частини\~квартири.\~Між тим,\~21.04.2022\~позивачка,\~ [PERSON] ,\~виявила,\~що її\~квартира залита\~водою,\~а саме:\~наявні сліди\~від затоплення\~у вигляді\~чотирьох плям\~на площині\~оздоблення стелі\~великої кімнати.\~В той\~же день\~позивачка звернулась\~до голови\~ОСББ «Джерело\~97»\~для складання\~відповідного акта\~про залиття\~квартири.\~Комісією в\~складі голови\~ОСББ «Джерело\~97»,\~власника квартири\~ [ADDRESS] ,\~власника квартири\~ [ADDRESS] \~та представника\~позивачки,\~ 21.04.2022\~було проведено\~обстеження квартири\~з метою\~виявлення причин\~і розміру\~заподіяної шкоди\~ [PERSON] .\~Згідно Акту\~№1\~огляду квартири\~ [ADDRESS] залиття\~відбулося внаслідок\~проникнення рідини\~від проведення\~ремонтних робіт\~по стяжці\~полу у\~квартирі [ADDRESS] ,\~що розташована\~поверхом вище,\~власником якої\~є [PERSON] .\~Згідно Акту\~огляду квартири\~в результаті\~комісійного обстеження\~квартири [ADDRESS] \~за вищевказаною\~адресою виявлено\~наступне -\~залиття стелі\~великої кімнати,\~а саме\~чотири плями.\~Для встановлення\~вартості відновлювального\~ремонту квартири\~позивачка звернулася\~до оцінювача\~Приватного підприємства\~«Ажіо» для\~визначення вартості\~нанесених збитків.\~Між позивачкою\~та оцінювачем\~ПП «Ажіо»\~було укладено\~Договір №\~270/22\~від 01.07.2022\~року.Відповідно до висновку звіту про оцінку - вартість збитків, що виникли від залиття приміщень квартири становить 8073, 00 гривень. Відповідно до квитанції про оплату за проведення звіту про оцінку ринкової вартості збитків згідно із Договором № 270/22 від 01.07.2022 року становить 2200,00 гривень. Відповідач добровільно завдану шкоду відшкодовувати не бажає, задля захисту та відновлення своїх порушених прав позивачка звернулася за правовою допомогою до адвоката Руднічука Дмитра Володимировича, що діє на підставі свідоцтва серії [NUMBER] та уклала договір про надання правової допомоги №60/ц/2022 від 14.07.2022 року. На підставі викладеного, просить стягнути з [PERSON] вартість завданої шкоди, що виникла від залиття приміщень квартири на користь [PERSON] в розмірі 10273 грн. 00 коп., з яких 8073,00 грн - майнова шкода завдана внаслідок залиття квартири; 2200,00 грн витрати на проведення звіту про оцінку ринкової вартості збитків, а також судовий збір у сумі 992,40 грн і витрати на правову допомогу у сумі 5500,00 грн. Відповідно до даних протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.08.2022, суддя Придніпровського районного суду м.\~Черкаси Кондрацька Н.М., у результаті автоматизованого розподілу судової справи між суддями, визначена для розгляду судової справи № 711/3554/22. Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 03.08.2022 позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. Після усунення недоліків поданої позовної заяви, ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 23.09.2022 відкрито провадження по справі та призначено її до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Від представника відповідача [PERSON] адвоката Манзар Т.В. 18.04.2023 на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому вона просила відмовити в задоволені позовних вимогу повному обсязі. Вказує на те, що відповідач [PERSON] заперечує проти задоволення позову в повному обсязі, вважаючи позовні вимоги позивача необґрунтованими, безпідставними та таким, що не підлягають до задоволення з наступних підстав. По - перше, 22.07.2021 вона, [PERSON] стала одноособовим власником квартири [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу від 22.07.2021, що підтверджує Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 266981318. У цій квартирі вона не проживає з моменту купівлі і по теперішній час. Крім того, у період з 18.04.2022 по 01.02.2023 вона проживала в Чернівецькій області, у м. Заставна та не перебувала у м. Черкаси. Позивач, звертаючись до суду з вище зазначеним позовом, надає суду як доказ акт № 1 про наслідки залиття житлового/нежитлового приміщення за адресою: [ADDRESS] від 21.04.2022 та звіт про оцінку вартості збитків, нанесених в результаті залиття приміщень квартири четвертого поверху дев`ятиповерхового житлового будинку, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] станом на 01 липня 2022 року, які відповідно до ст.. 77 та 78 ЦПК України є неналежними та недопустимими виходячи з наступного. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. Таким чином, не підлягають відшкодуванню витрати на ремонт майна, руйнування або знищення якого не встановлено в акті про залиття. Звертає увагу суду, що акт поданий відповідачем від 21.04.2022 не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, в ньому не зазначені конкретні причини залиття квартири, адже квартиру [ADDRESS] взагалі ніхто не обстежував, оскільки до даної квартири не було доступу, у зв`язку з відсутністю власника квартири,відповідача, у Черкаській області та особи, які допустили таке залиття, крім того в акті зазначено, що [PERSON] відмовилася підписувати акт, однак остання не була присутня під час складання акту і під час огляду квартири позивача, а відповідно до Правил присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою, крім того в акті не назначено чітко обсяг завданої шкоди позивачу, а саме де знаходяться чотири плями на стелі великої кімнати позивача, який розмір їх та орієнтовна вартість завданої шкоди. До того ж, акт складався без участі представника організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та гарячого водопостачання, під час огляду квартири позивача по справі. Тому цей акт, на їх думку, не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди. Додатком 4 правил передбачено, що в акті мають описуватися наслідки залиття (що залито, висновки про те, хто заподіяв шкоду, що необхідно зробити, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено). В акті про залиття комісією управителя будинку чи іншої організації, яка забезпечує його утримання, має бути встановлено вичерпний перелік пошкодження водою майна та конструктивних чи опоряджувальних елементів квартири, а також місце витікання води і причину цього, якщо це можливо встановити. У випадку утруднень чи неможливості визначення причини залиття актом про затоплення остання має бути визначена висновком судового експертно-будівельного дослідження. Якщо актом про залиття не встановлено знищення чи втрати певного майна, то позовні вимоги про відшкодування їх вартості не підлягають задоволення. Вартість відшкодування майна при залитті квартири має бути доведена позивачем у справі (розмір реальних збитків). Доказом вартості відшкодування є лише висновок судового експерта, якщо позивачем подано інший документ, наприклад звіт суб`єкта оціночної діяльності, чи про розмір іншого об`єкта оцінки, наприклад «майнових прав вимоги відшкодування шкоди» замість розміру реальних збитків, то такі документи не є достовірними і достатніми доказами. Позивачем подано до суду як визначення вартості збитків у сумі 8073 грн. 00 коп., звіт про оцінку вартості збитків, нанесених в результаті залиття приміщень квартири четвертого поверху дев`ятиповерхового житлового будинку, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] , станом на 01 липня 2022 року, який не є належним доказом, адже проведений по - перше, після спливу двох місяців та 10 днів після події, яка трапилася 21.04.2022 року та у відсутності відповідача по справі [PERSON] ; по - друге, в звіті зазначено, що наявні сліди від затоплення у вигляді жовтих плям на площі оздоблення стелі та відставання шпалер від стін в верхній частині (стор. 5 звіту), що не відповідає зазначенням пошкоджень у акті № 1 від 21.04.2022. Кім того, на стор. 8 звіту зазначено, що «Оцінювач звертає увагу на те, що він не володіє інформацією щодо причинно- наслідкових зв`язків між руйнуванням завданим механічним шляхом та поточним станом об`єкту нерухомості, у зв`язку з чим приймає зазначену обставину як допущення. Також оцінювач звертає увагу, що проведення оцінки не передбачає встановлення будь-яких фактів щодо подій виникнення збитків, у т. ч. причинно-наслідкових зв`язків, не передбачає встановлення особи, до якої може бути звернено оцінюване право вимоги відшкодування шкоди, оцінювачі не володіють повноваженнями органів слідства, правоохоронних і судових органів. Оцінювачі не мають права будь-яким чином визначати підсумкове рішення по судовому спору щодо підстав, розміру та порядку відшкодування збитків На підставі викладеного, оцінка проводилася виходячи з наступних припущень: збитки об`єкту нерухомості виникли в результаті залиття приміщень квартири. Наданий замість такого висновку звіт про незалежну оцінку, виконаний суб`єктом оціночної діяльності, не є достовірним доказом. Якщо всупереч встановленим нормам відповідач не приймав участі при огляді залиття квартири комісією, не був для цього запрошений, не мав можливості зауважити чи заперечити з питань огляду і не отримав під розписку акт про залиття, то розрахунки збитків на підставі такого акту не є достовірними. Причина затоплення квартири має бути підтверджена актом про затоплення чи висновком судового експертного-будівельного дослідження. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. Тож, вважає, що позовні вимоги та аргументи позивача в позові ґрунтуються лише на припущеннях, а тому у позовних вимогах просить відмовити у повному обсязі, при цьому зазначає, що орієнтовані понесені судові витрати за правничу допомогу відповідача становлять 10 000 грн., які просить стягнути з позивача. Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання від 01.12.2023 задоволено клопотання представника позивача про виклик свідків [PERSON] та [PERSON] . У судовому засіданні представник позивача адвокат Руднічук Д.В. позовні вимоги підтримала з підстав, наведених у позові та просив задовольнити у повному обсязі. Додатково пояснив, що [PERSON] є власницею квартири [ADDRESS] , а квартира відповідачки розташована над нею на поверх вище. Позивачка 21.04.2022 виявила сліди затоплення своєї квартири, а саме чотири плями на перетині стелі та стіни у великій кімнаті, внаслідок чого разом з головою ОСББ було складено відповідний акт. Дане затоплення було не аварійне, а побутове, вода текла зверху вниз із квартири відповідача. Тож відповідачка є власницею квартири зверху (№ 125) та має відшкодувати шкоду завдану залиттям. При проведенні огляду квартири та завданої шкоди, під час складання акту, відповідачка чи її представники присутні не були, двері її квартири ніхто не відчинив, доступу до квартири [ADDRESS] не було. Голова ОСББ зателефонував відповідачці та повідомив про залиття, проте вона відмовилась розмовляти, на контакт не йшла та не реагувала на факт залиття. Претензія позивачки відповідачці [PERSON] у письмовому вигляді ними направлена не була. Додатково зазначив, що [PERSON] один раз телефонувала до нього і пропонувала відшкодувати 10\~000 грн., на його зустрічну вимогу 13000 грн., остання не погодилась і вказала, що має намір звернутися до адвоката. В подальшому позивачем було замовлено та зроблено звіт про оцінку ринкової вартості збитків нанесених внаслідок залиття від 01.07.202, у якому на фото видно розмір плям на перетині стелі і стіни, та відповідно до якого ринкова вартість збитків внутрішній обробці квартири [ADDRESS] складає 8073,00 грн., яку просить відшкодувати. Також просить відшкодувати 2200,00 грн. витрат на проведення звіту про оцінку ринкової вартості збитків, а також судовий збір у сумі 992,40 грн. і витрати на правову допомогу у сумі 5500,00 грн. Представник [PERSON] адвокат Манзар Т.В. в судовому засіданні заперечувала щодо задоволення позовних вимог з підстав, зазначених у відзиві. Зазначила, що відповідач хоча і є власницею квартири [ADDRESS] , проте не проживала та не проживає у цій квартирі, на час складання ату про затоплення проживала у м. Заставна Чернівецької області, що підтверджує довідкою з місця проживання, що наявна у матеріалах справи. Вважає, що акт № 1 від 21.04.2022 не відповідає вимогам до нього, закріплених у Правилах утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05. 2005 (додатку № 4), а тому не може бути належним та допустимим доказом залиття. При його складанні ніхто не заходив до квартири відповідача, причину залиття встановлено не було. Щодо звіту оцінки завданих збитків, то відомості, вказані у ньому, не відповідають тому, що встановлені у акті, не зазначено походження плям, час їх утворення. Крім того, вказану квартиру [ADDRESS] відповідачка купила лише в 2021 році, можливо ці плями виникли з вини попередніх власників. Будь-яких ремонтних робіт відповідачка у квартирі не проводила. Вважає, що [PERSON] не завдавала шкоди майну позивача, позовні вимоги ґрунтуються лише на припущеннях та не містять належних та допустимих доказів. Враховуючи доводи та заперечення, викладені у відзиві, просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. У судовому засіданні свідок [PERSON] суду пояснив, що він є головою правління ОСББ «Джерело-97» у будинку за адресою: [ADDRESS] , з грудня 2010 року. Щодо обставин справи зазначив, що до нього було звернення щодо залиття у четверному під`їзді, точної дати звернення не пам`ятає. Після чого він оглянув квартиру: була залита велика кімната, де видно сірі великі плями, він піднявся на поверх вище, двері квартири [ADDRESS] відкрив будівельник, у квартирі виконувались ремонтні роботи, заливали рідкою стяжкою підлогу, і вона протекла до сусідів знизу, ніякі труби та не проривали. Власника квартири на той момент не було, у розмові він повідомив будівельника про залиття, надав свій номер телефону, щоб у подальшому сусіди кв. [ADDRESS] та [ADDRESS] вирішили це питання добровільно, проте рішення вони так і не знайшли. Плями були на стиках, оскільки будинок панельний, плями були свіжі сірого кольору, від стяжки, яка залишалася у квартирі вище, увечері заливали стяжку, а вранці він оглядав квартиру і склав відповідний акт. Кількість плям не важлива, оскільки навіть за наявності однієї плями потрібно замінювати всю стелю. Крім стелі інших пошкоджень не було, плями були приблизно були 15 сантиметрів. У акті складеного ним, як головою ОСББ, вказані сусіди [PERSON] та [PERSON] , та [PERSON] - власник квартири [ADDRESS] , який повідомив, що квартира наразі належить його матері. Крім того, зазначено, що [PERSON] відмовилась від підпису, оскільки вона не з`явилася на огляд факту залиття та не була присутня при складанні акту. У судовому засіданні свідок [PERSON] суду пояснила, що знайома з [PERSON] після придбання нею квартири, оскільки в ній проводились ремонтні роботи, і вона (свідок), маючи малу дитину, часто зверталась до неї з проханням не шуміти. У березня 2022 року, після початку війни, [PERSON] попросила приглянути за квартирою, передала їй ключі від неї і поїхала з міста. До початку повномасштабного вторгнення росії до України, у квартирі активно проводились ремонтні роботи, знімали плитку, проводились роботи для підготовки до нового ремонту, а після лютого 2022 року - ремонтні роботи не проводились, стяжку не заливали. Про залиття квартири в квітня 2022 році, їй стало відомо зі слів [PERSON] після її повернення приблизно в липні 2022 року під час передачі ключів. За весь час ніхто не звертався до неї з приводу залиття та не розшукував і не запитував власника квартири [ADDRESS] . [PERSON] сказала, про такий випадок, що її звинувачують у залитті, однак вона не винна, але хотіла це вирішити мирно, проте згоди не дійшли. Суд, заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, в межах заявлених вимог, об`єктивно дослідивши і оцінивши докази, надані сторонами, які мають правове значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, в їх сукупності приходить до наступних висновків. Як визначено статті 55 Конституції України та статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). За змістом статті 12, 81, 89 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (стаття 80 ЦПК України). Під час розгляду справи судом встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу частини квартири від 21.08.2000 [PERSON] продав, а покупець [PERSON] , що мешкає у [ADDRESS] , купила 45/100 частин чотирикімнатної квартири [ADDRESS] . Крім того, згідно Договору дарування частини квартири (55 %) [PERSON] подарував [PERSON] , а обдарована прийняла в дар частину чотирьохкімнатної квартири [ADDRESS] (55%). Таким чином, [PERSON] набула право власності на квартиру [ADDRESS] , однак не зареєструвала належне їй права власності у Реєстрі речових прав, оскільки згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 12.09.2022 № 309542542 відомості про реєстрацію права власності відсутні. Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 305755960 від 25.07.2022 вбачається, що квартира [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу від 22.07.2021 належить на праві приватної власності [PERSON] . Як встановлено у судовому засіданні, 21.04.2022 позивачка [PERSON] виявила, що на стелі її квартири [ADDRESS] наявні сліди від затоплення у вигляді чотирьох плям на площині стелі великої кімнати. Згідно з п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76, у разі залиття квартири складається відповідний акт. В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. До того ж, в акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Тож, за вказаним вище фактом, комісією в складі управляючого ОСББ «Джерело 97» Шапошник В.В., власника квартири [ADDRESS] [PERSON] , власника квартири [ADDRESS] [PERSON] , власника квартири [ADDRESS] [PERSON] , 21.04.2022 складено акт № 1, про те, що нею була обстежена квартира [ADDRESS] на предмет залиття з вище розташованої квартири [ADDRESS] , розташованої на 5 поверсі 9 поверхового будинку, яка складається з 4 кімнат. На день обстеження комісія встановила, що під час залиття в квартирі [ADDRESS] залита стеля великої кімнати, а саме чотири плями. В результаті обстеження вище розташованої квартири [ADDRESS] виявлено ремонтні роботи по стяжці підлоги. Таким чином, причиною залиття квартири [ADDRESS] стало проникнення рідини від заливки стяжки на стелю, при цьому зазначено, що необхідно провести ремонт силами власника квартири [ADDRESS] . Окрім цього, за замовленням [PERSON] 01.07.2022 оцінювачем ПП «Ажіо» [PERSON] було складено звіт про оцінку ринкової вартості збитків в результаті залиття приміщень квартири четвертого поверху дев`ятиповерхового будинку, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до вказаного звіту в результаті візуального огляду оцінювачем, встановлено, що приміщення квартири [ADDRESS] , отримали наступні пошкодження: наявні слід від затоплення у вигляді жовтих плям на площині оздоблення стелі; відставання шпалер від стін у верхній частині. Втрата ринкової вартості об`єкта нерухомості полягає в необхідності відновлення конструктивних елементів внутрішнього оздоблення. Ринкова вартість збитків, що виникли від залиття приміщень квартири, за висновком оцінювача становить 8073,00 грн. Як вбачається зі змісту звіту суб`єкта оціночної діяльності, оцінювачем досліджено саме ті пошкодження, які зафіксовані в акті від 21.04.2022 у квартирі позивача [PERSON] , а саме плями на стелі у великій кімнаті квартири. Щодо критичного ставлення представника відповідача до складеного акту № 1, через відсутність відповідачки чи її представника під час складання цього акту про залиття квартири від 21.04.2022 суд зазначає наступне. Відповідно до довідки № 512 від 18.04.2023, виданої виконкомом Заставнівської міської ради та акту опитування сусідів підтверджено, що [PERSON] з 18.04.2022 по 01.02.2023 року дійсно проживала без реєстрації за адресою: [ADDRESS] . Тобто, фактично відповідач була відсутня у місті Черкаси на день залиття та складання відповідного акту, враховуючи дану обставину, причина складання даного акту за відсутності відповідача є поважною. Однак, як власник квартири, відповідач несе повну матеріальну відповідальність, за шкоду спричинену іншим мешканцям будинку, яка сталася саме внаслідок залиття квартири позивача, яка знаходиться поверхом нижче. Більше того, даний акт від 21.04.2022 відповідачем [PERSON] чи її представником не оскаржений, зауважень щодо обставин подій до акту відповідачем після того як вона дізналася про факт залиття внесено не було. Таким чином, суд приходить до висновку, що факт залиття квартири [ADDRESS] , є належним чином зафіксованим. Відповідно до статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі. Відповідно до частини другої статті 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Згідно зі статтею 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Відповідно до положень частин першої, другої, четвертої та п`ятої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Статтею 322 ЦК України передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до статті 151 ЖК УРСР громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом. Частиною другою статті 383 ЦК України встановлено, що власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Згідно з пунктом 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених постановою Kабінету Mіністрів України від 08.10.1992 № 572, власники квартир, наймачі та орендарі зобов`язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримуватись правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємств по обслуговуванню житла. Частиною третьою статті 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушенні, має право на відшкодування заданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги. (Постанова Верховного Суду від 27.03.2019 року справа № 643/19078/15-ц, провадження № 61-17962св18). Потерпілий подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду. Згідно ст.1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Відповідно до вимог статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Згідно пункту 9 постанови № 6 Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості на час розгляду справи втраченого майна, робіт, які необхідно провести, щоб виправити пошкоджену річ, усунути інші негативні наслідки неправомірних дій заподіювача шкоди. Як при відшкодуванні в натурі, так і при відшкодуванні заподіяних збитків грішми потерпілому на його вимогу відшкодовуються неодержані доходи у зв`язку з заподіянням шкоди майну. Як зазначалося вище, позивачкою на підтвердження заподіяної майнової шкоди надано суду звіт про оцінку ринкової вартості збитків в результаті залиття квартири [ADDRESS] , складеного 01.07.2022 оцінювачем ПП «Ажіо» [PERSON] , відповідно до якого ринкова вартість збитків, завданих залиттям становить 8073,00 грн. Сторона відповідач не спростувала належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивачки, клопотань про проведення відповідних судових експертиз, зокрема на предмет визначення причин залиття квартири позивачки, вартості відновлювального ремонту, не заявляла та не надала інших належних та допустимих доказів щодо причин залиття та розміру спричиненої позивачці майнової шкоди. За таких обставин, суд, встановивши факт залиття квартири позивача, причину та розмір завданої шкоди її майну та враховуючи, що відповідач як власник квартири на час виникнення спірних правовідносин не довела відсутність її вини у заподіянні шкоди, дійшов висновку про наявність передбачених законом підстав для задоволення позовних вимог та стягнення з відповідача майнової шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири у розмірі 8073,00 грн. Щодо розподілу судових витрат, то відповідно до частини 1 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Статтею 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При зверненні до суду із вказаним позовом позивачкою був сплачений судовий збір у розмірі 992,40 грн., що підтверджується квитанцією № СВ06541943/1 від 27.07.2022, оскільки за наслідками розгляду справи суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, то вказані витрати мають бути стягнуті з відповідачки на користь позивачки. Позивачкою також заявлено вимогу про стягнення з відповідача на її користь розміру витрат понесених на проведення звіту про оцінку ринкової вартості збитків, у розмірі 2200,00 грн., що підтверджується копією квитанції від 14.07.2022, та відповідно, у зв`язку із задоволенням позовних вимог, підлягає до стягнення з відповідачки на користь позивачки. Вирішуючи питання щодо стягнення витрат на правничу допомогу в розмірі 5500,00 грн. суд виходить з наступного. Відповідно до пункту 1 частини 3 статті 133 ЦПК України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Відповідно до частини 2 статті 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правничої допомоги, входить до предмета доказування у справі. Витрати на правничу допомогу визначаються сукупністю таких документів: договором про надання правничої допомоги та відповідними доказами щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу учасник справи має подати (окрім договору про надання правничої допомоги) детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом (для визначення розміру гонорару, що сплачений або підлягає сплаті) та опис здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (частина 3 статті 137 ЦПК). На підтвердження надання правової допомоги позивачем було надано ордер серії СА № 1034215 на надання правової допомоги [PERSON] від 01.08.2022 за договором № 60/ц/2022 від 14.07.2022; кошторис витрат № 60/ц/2022 від 14.07.2022 на загальну суму 5500,00 грн. та квитанцію до прибуткового касового ордера № 60/ц/22 від 14.07.2022 на суму 5500,00 грн.. Тож, суд вважає за необхідне позовні вимоги в частині стягнення витрат на правничу допомогу в розмірі 5500,00 грн. задовольнити, оскільки вони документально підтверджені. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved