Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-21 00:00:00

У липні 2023 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява [PERSON] до Київської міської ради, треті особи: Перша київська державна нотаріально контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якому позивачка просив суд: визначити [PERSON] додатковий строк у 3 (три) місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що [INFO] померла мати позивачки [PERSON] . Після її смерті залишилась спадщина, а саме 1/4 (одна четверта) частка квартири [ADDRESS] . 29 жовтня 2021 року позивачка звернулась до Першої Київської державної нотаріальної контори щодо прийняття спадщини після смерті матері. Першою Київською державною нотаріальною конторою було відкрито спадкову справу № 1843/2021. Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 29.10.2021 р. державний нотаріус Першої Київської державної нотаріальної контори Кулєшова Юлія Василівна відмовила [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/4 (одна четверту) частку квартири [ADDRESS] після померлої [INFO] матері [PERSON] , так як нею пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини. Позовна заява мотивована тим, що позивач не прийняла спадщину у встановлений законом строк з поважних причин, а саме тим, що позивачка постійно проживає за межами України, в Ізраїлі, куди виїхала ще в 1999 році. У зв`язку з карантинними обмеженнями, спричиненими COVID -19, позивачка не змогла в`їхати в Україну до липня 2021 р., коли спливав 6 місячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. Позивачка зазначає, що в Україні, так і у всьому світі у 2021 р. існували карантинні обмеження, у т.ч. щодо переміщення між державами, зокрема, обмеження щодо перетину кордону у 2021 р. були встановлені Постановою КМУ від 9 грудня 2020 р. № 1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2». Враховуючи вказані обмеження, після оформлення необхідних документів, тільки у жовтні 2021 року позивачка змогла прибути до України та розпочала оформляти документи для прийняття спадщини. У позовній заяві зазначено, що позивачка не встигла подати позовну заяву про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, як [INFO] помер її батько - [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина, яку позивач прийняла. Першою Київською державною нотаріальною конторою було відкрито спадкову справу № 1843/2021. Позивач зазначає, що поховавши батька вона почала збирати документи для оформлення спадщини за батьком, однак не встигла оформити спадщину після батька та подати позовну заяву на визначення додаткового строку, як 24 лютого 2023 року розпочалася війна і позивач повернулася до Ізраїлю. Так, позовна заява обґрунтована тим, що в Україні було встановлено воєнний стан, певний час не працювали державні органи, позивачка не могла з об`єктивних причин повернутися раніше до України, враховуючи, що строк для прийняття спадщини (6 місяців) після смерті матері минув для позивачки в період дії карантинних обмежень, спричинених коронавірусом, щодо переміщення між державами, її постійне проживання за кордоном, тобто наявності об`єктивних, непереборних та істотних труднощів для своєчасного прийняття спадщини, позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин та звертається до суду з цією позовною заявою та просить її задовольнити визначивши їй додатковий строк для прийняття спадщини. У зв`язку з вищевикладеним, позивач вважає, вказані причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними, а тому вона звернулась до суду із вказаним позовом. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 01.08.2023 року відкрито провадження у цивільній справі за вказаним позовом, розгляд якої вирішено проводити за правилами загального позовного провадження. 03.10.2023 на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву відповідача Київської міської ради в якому відповідач просив суд прийняти законне та обґрунтоване рішення. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 02.10.2023 витребувано у Першої київської державної нотаріальної контори (адреса місцезнаходження: 01135, м. Київ, проспект Перемоги, 11) належним чином засвідчену копію спадкової справи № 1843/2021 щодо майна померлої [INFO] [PERSON] . Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 02.10.2023 року закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду у судовому засіданні. 19.01.2024 до суду на виконання ухвали суду від 02.10.2023 від Першої Київської державної нотаріальної контори надійшла копія спадкової справи № 1843/2021 до майна померлої [INFO] [PERSON] . Позивач в судове засідання не з`явилася, про місце дату та час судового засідання повідомлялась належним чином, до суду надійшла заява представника позивача [PERSON] - адвоката Бойчук Н.Д., у якій вона просить розгляд справи за відсутності позивача та представника позивача, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити. Відповідач явку свого представника в судове засідання не забезпечив, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив, у відзиві просили розглянути справу за відсутності представника Київської міської ради. Треті особи, явку свого представника в судове засідання не забезпечив, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, до суду надійшов лист у якому представник третьої особи просив розглянути справу без представника нотаріальної контори на весь час розгляду справи та прийняти рішення згідно діючого законодавства України. Дослідивши матеріали справи та оцінивши зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] [INFO] , у віці 66 років, про що складно відповідний актовий запис № 780, що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серії [NUMBER] . Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] є донькою [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження, виданим Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), серії [NUMBER] . Як вбачається з матеріалів справи, державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори Кулєшовою Ю.В.. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріально дії в якій постановлено відмовити [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/4 (одну четверту) частку квартири [ADDRESS] після померлої [INFO] матері [PERSON] , так як [PERSON] пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини (а.с. 12, 93). Із вказаної постанови вбачається, що [PERSON] , державний нотаріус Першої київської державної нотаріальної контори, вивчивши матеріали спадкової справи № 1843/2021 до майна померлої [INFO] [PERSON] , яка була заведена 29 жовтня 2021 року та на підставі заяви поданої 29 жовтня 2021 та на підставі заяви поданої 29 жовтня 2021 року [PERSON] , [INFO] , яка проживає за адресою: [ADDRESS] , про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/4 (одну четверту) частку квартири [ADDRESS] після померлої [INFO] , що належала померлій [INFO] [PERSON] , вважає, що видати свідоцтво на право на спадщину за законом на 1/4 частку квартири [ADDRESS] , після померлої [INFO] [PERSON] на ім`я [PERSON] неможливо, так як [PERSON] пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлої [INFO] матері [PERSON] (а.с. 12, 93). Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. На підтвердження причин пропуску строку звернення позивача із заявою про прийняття спадщини зазначено, що не прийняла спадщину у встановлений законом строк з поважних причин, а саме тим, що позивачка постійно проживає за межами України, в Ізраїлі, куди виїхала ще в 1999 році. У зв`язку з карантинними обмеженнями, спричиненими COVID -19, позивачка не змогла в`їхати в Україну до липня 2021 р., коли спливав 6 місячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. Також в обґрунтування поважності причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини вказано, що в Україні, так і у всьому світі у 2021 р. існували карантинні обмеження, у т.ч. щодо переміщення між державами, зокрема, обмеження щодо перетину кордону у 2021 р. були встановлені Постановою КМУ від 9 грудня 2020 р. № 1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID -19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», після оформлення необхідних документів, тільки у жовтні 2021 року позивачка змогла прибути до України та розпочала оформляти документи для прийняття спадщини. Так, з матеріалів справи вбачається, що у 2002 р. вийшла заміж, набула громадянства Ізраїлю та змінила прізвище на [PERSON] (а.с 13) Так, з матеріалів справи вбачається, що позивачка на день смерті матері [INFO] [PERSON] , перебувала за кордоном. Відповідно до статті 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» з 12.03.2020 на всій території України було установлено карантин. Ч. 4 ст. 2-2 Постанови Кабінету Міністрів України 09.12.2020 №1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» З 17 червня 2021 р. на території України встановлюється "зелений" рівень епідемічної небезпеки, відповідно до якого забороняється: перетин державного кордону на в`їзд в Україну іноземцями та особами без громадянства, в яких відсутній поліс (свідоцтво, сертифікат) страхування, що виданий страховою компанією, яка зареєстрована в Україні, або іноземною страховою компанією, яка має представництво на території України чи договірні відносини із страховою компанією-партнером на території України (асистанс), покриває витрати, пов`язані з лікуванням COVID-19, та діє на строк перебування в Україні. [INFO] , помер батько позивачки [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 31). Позивачка почала оформлювати спадщину щодо майна батька, так Першою київською державною нотаріальною конторою 17.02.2022 відкрито спадкову справі 222/2022 (а.с. 32) Однак, 24 лютого 2022 року розпочалось повномасштабне вторгнення російської федерації на територію України і позивачка була вимушу повернутись до Ізраїлю. Вказані встановлені судом обставини унеможливили своєчасне, протягом шести місяців після смерті спадкодавця, звернення позивача до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини і підтверджують поважність причин пропуску строку такого звернення до нотаріуса для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] . Також судом встановлено, що відповідно до ст. 1261 ЦК України позивач [PERSON] є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері [PERSON] , що також підтверджується копією спадкової справи №1843/2021 щодо майно померлої [INFO] [PERSON] . Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року визначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позивач [PERSON] з вищевказаних поважних причин пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, а тому суд визначає позивачу додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили. На підставі викладеного,

Outcome: approved