Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-18 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до Валківського районного суду Харківської області з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , у якому, з урахуванням уточненої позовної заяви, просить: - встановити факт укладення 27 липня 2016 року в с. Сніжків Богодухівського (Валківського) району Харківської області між померлою [INFO] [PERSON] та [PERSON] договору купівлі-продажу нерухомого майна, а саме житлового будинку з господарськими спорудами, земельної ділянки 0,25 га з цільовим призначенням для будівництва, обслуговування житлового будинку господарських будівель та споруд, земельної ділянки площею 0,435 га з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства в порядку визнання договору дійсним; - визнати право власності за [PERSON] , в порядку визнання договору купівлі-продажу від 27 липня 2016 року дійсним, на нерухоме майно, яке розташоване за адресою: [ADDRESS] , а саме: на земельну ділянку 0,25 га з кадастровим номером 6321287501:00:001:0421 з цільовим призначенням для будівництва, обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд; житловий будинок літ «А-1» з верандою літ. «а» загальною площею 43,2 кв.м., житловою площею 23,3 кв.м., сараєм літ «а1», господарських будівель літньої кухні літ «Б», «б1», «б2», сарай літ «В», «в1», «Д», з погрібом літ «б», верандами літ «б1», «б2», прибудовами «б3» та «б4», сарай літ «Ж», гараж літ «Е», баня літ «Г», погріб № 1, огорожа № 2, 3, 5, вигрібна яма літ «Л», гараж літ «Е», баня літ «Г», колодязь № 4, вигрібна яма літ «Л»; на земельну ділянку площею 0,435 га з кадастровим номером 6321287501:00:001:0422 з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства в порядку визнання договору купівлі-продажу вказаного нерухомого майна від 27 липня 2016 року. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 27 липня 2016 року [PERSON] складено розписку, за якою позивач придбала за 2\~000 доларів США нерухоме майно, а саме: житловий будинок з господарськими будівлями, а також дві земельні ділянки з кадастровими номерами 6321287501:00:001:0421, 6321287501:00:001:0422, що розташовані за адресою: [ADDRESS] . На час складання вказаної розписки, шляхом укладення усного договору купівлі-продажу нерухомого майна неможливо було здійснити його нотаріальне посвідчення, оскільки не було здійснено державної реєстрації вказаного нерухомого майна, у зв`язку з відсутністю технічної документації на земельну ділянку. Зазначає, що волевиявлення обох сторін на купівлю та продаж нерухомого майна за обумовленою ціною було добровільним, сторони перебували при здоровому розумі та ясній пам`яті, попередньо сторони були ознайомлені з приписами цивільного законодавства, при цьому не мали можливості оформити договір нотаріально. Для виконання підготовчих дій щодо реєстрації та реалізації (продажу) майна [PERSON] надала на ім`я позивача довіреність щодо оформлення технічної документації, реєстрації та продажу вказаного нерухомого майна. Відсутність технічної документації на нерухоме майно стало перешкодою для нотаріального посвідчення договору, що не залежало від волі сторін. На теперішній час також неможливо оформити право власності на житловий будинок, яким позивач користується з 2016 року, оскільки вказане майно належить померлій особі. Ухвалою Валківського районного суду Харківської області від 12 жовтня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Валківського районного суду Харківської області від 02 листопада 2023 року витребувано у Першої Полтавської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи № 194/2020 щодо майна померлої [INFO] [PERSON] . Ухвалою Валківського районного суду Харківської області від 29 листопада 2023 року клопотання представника позивача [PERSON] про залучення співвідповідачів задоволено. Залучено до участі у справі у якості співвідповідачів [PERSON] та [PERSON] . Залучено до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк». Ухвалою Валківського районного суду Харківської області від 22 грудня 2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Представник позивача у судовому засіданні позов підтримала та просить задовольнити. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився. Подав до суду заяву, у якій позов визнав та просить його задовольнити. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився. Подав до суду заяву, у якій позов визнав та просить його задовольнити. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився. Подав до суду заяву, у якій позов визнав та просить його задовольнити. Представник третьої особи у судове засідання не з`явився. Про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Про причини неявки суд не повідомив. Розглянувши матеріали справи, дослідивши надані докази в їх сукупності, вислухавши пояснення представника позивача, суд приходить до наступних висновків. З матеріалів справи судом встановлено, що згідно копії свідоцтва про право власності на житловий будинок від 12 грудня 1988 року, власником житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] , є [PERSON] . Відповідно до витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку № НВ-6312248692020 від 20 січня 2020 року, земельна ділянка з кадастровим номером 6321287501:00:001:0421, площею 0,2500 га, що розташована за адресою: [ADDRESS] , належить на праві власності [PERSON] на підставі Державного акту від 13 грудня 1999 року № ХР-06-00-094084. Згідно витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку № НВ-6312248722020 від 20 січня 2020 року, земельна ділянка з кадастровим номером 6321287501:00:001:0422, площею 0,4350 га, що розташована за адресою: [ADDRESS] , належить на праві власності [PERSON] на підставі Державного акту від 13 грудня 1999 року № ХР-06-00-094084. Рішенням Валківського районного суду Харківської області від 10 червня 2016 року по справі № 615/330/16-ц: визнано за [PERSON] право приватної власності на житловий будинок А-1, загальною площею 43,3 кв.м, житловою площею 23,3 кв.м, допоміжною площею 20 кв.м, веранду літ. "а", площею 20.9 кв.м., сарай літ. "а1" площею 15.0 кв. м., літню кухню літ. "Б" площею 32.0 кв.м., сарай літ. "В", площею 18.0 кв.м., сарай літ."Д" площею 2.4 кв.м., сарай літ. "в1" площею 7.5 кв.м., сарай літ. "б1", площею 5.3 кв.м., сарай літ. "б2" площею 4.1 кв.м., сарай літ. "Ж", площею 9.5 кв.м., гараж літ. "Е", площею 10.4 кв.м., баня літ. "Г", площею 15.8 кв.м., погріб "№1", огорожа №2,3,5, колодязь "№4", вигрібна яма літ. "Л", з господарськими будівлями, що знаходяться по [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Визнано за [PERSON] право приватної власності на земельну ділянку, яка знаходиться по [ADDRESS] площею 0,685 га, з яких 0,25 га призначені для будівництва та обслуговування житлового будинку, а решта 0,435 га для ведення особистого підсобного господарства, надану на підставі Державному акту на право приватної власності на землю серії ХР-06-00-094084, виданого 13.12.1999 року Сніжківською сільською радою Валківського району Харківської області, в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Шевченківським районним у місті Полтаві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми). Після смерті [PERSON] , Першою полтавською державною нотаріальною конторою 07 серпня 2020 року заведено спадкову справу № 194/2020. Згідно наданих суду копії матеріалів спадкової справи № 194/2020, заведеної до майна померлої [PERSON] , дана спадкова справа була відкрита на підставі претензії кредитора Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк», згідно якої у померлої наявна заборгованість перед банком у розмірі 23\~437,32 грн, яку банк просить включити в спадкову масу. Відповідно до довідки Полтавської міської ради № 344 від 13 серпня 2020 року, що міститься в матеріалах спадкової справи, за адресою: [ADDRESS] , зареєстровані: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Також матеріали спадкової справи містять заповіт, складений [PERSON] , посвідчений 30 вересня 2019 року приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Омеліч Т.А. та зареєстрований в реєстрі за № 1523. За умовами вказаного заповіту, [PERSON] , яка зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , заповіла своєму сину [PERSON] належний їй житловий будинок з надвірними будівлями та земельну ділянку з кадастровим номером 5310137000:19:003:0204, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Відомостей щодо подачі заяв про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , видачі свідоцтв про право на спадщину, матеріали спадкової справи 194/2020 не містять. Матеріали справи містять копію розписки від 27 липня 2016 року, згідно якої [PERSON] отримала від [PERSON] 2\~000 доларів США за будинок, земельну ділянку площею 0,25 га та 0,435 га, що знаходять за адресою: [ADDRESS] . Розрахунок повний, грошових претензій не має. 02 липня 2019 року [PERSON] складено довіреність, яка посвідчена приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Гризуновою О.В. та зареєстрована в реєстрі за № 1703. За умовами вказаної довіреності, [PERSON] уповноважила [PERSON] підготувати всі документи, необхідні для відчуження та продажі належних їй на праві власності: житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, а також земельної ділянки площею 0,25 га та земельної ділянки площею 0,435 га, що розташовані за адресою: [ADDRESS] . 01 жовтня 2021 року між [PERSON] та [PERSON] укладено шлюб, після реєстрації якого останній присвоєно прізвище [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , виданим 01 жовтян 2021 року Валківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Богодухівському рафоні Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків). Як вказує позивач, на час складання вказаної розписки, шляхом укладення усного договору купівлі-продажу нерухомого майна неможливо було здійснити його нотаріальне посвідчення, оскільки не було здійснено державної реєстрації вказаного нерухомого майна, у зв`язку з відсутністю технічної документації на земельну ділянку. Зазначає, що волевиявлення обох сторін на купівлю та продаж нерухомого майна за обумовленою ціною було добровільним, сторони перебували при здоровому розумі та ясній пам`яті, попередньо сторони були ознайомлені з приписами цивільного законодавства, при цьому не мали можливості оформити договір нотаріально. З урахування положень ч. 2 ст. 219 ЦК України просить встановити факт укладення договору купівлі-продажу. У свою чергу, до даних правовідносин не підлягають застосуванню положення ч. 2 ст. 219 ЦК України, оскільки дана норма стосується правових наслідків недодержання вимоги закону про нотаріальне посвідчення одностороннього правочину. За вимогами частини першої статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Частиною першої статті 628 ЦК України визначено, що зміст договору становить умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до статті 639 ЦК України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Згідно із частиною першою статті 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Форма договору купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна чітко визначена статтею 657 ЦК України, за якою такий договір укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі. Тобто законом встановлено умови щодо форми укладення договору купівлі-продажу земельної ділянки, будинку або іншого нерухомого майна, внаслідок якого відбудеться правомірний перехід права власності на таке майно. Відповідно до статті 220 ЦК України у разі недодержання сторонами вимоги закону про нотаріальне посвідчення договору такий договір є нікчемним. Якщо сторони домовилися щодо усіх істотних умов договору, що підтверджується письмовими доказами, і відбулося повне або часткове виконання договору, але одна із сторін ухилилася від його нотаріального посвідчення, суд може визнати такий договір дійсним. У цьому разі наступне нотаріальне посвідчення договору не вимагається. Таким чином рішення суду про визнання договору дійсним в судовому порядку можливо тільки тоді, коли договір щодо нерухомого майна укладено в належній формі, із зазначенням усіх істотних умов договору, але відсутнє його нотаріальне посвідчення, та одна із сторін ухилилася від його нотаріального посвідчення. Істотними умовами договору є предмет, ціна та строк дії. Також істотними умовами вважаються такі умови, на яких наполягає хоча б одна зі сторін договору (стаття 638 ЦК України). Тобто сторони можуть самостійно визначати умови договору, які не повинні суперечити законодавству. Закон акцентує на тому, що всі наведені обставини у сукупності, а саме: домовленість щодо усіх істотних умов договору, повне або часткове виконання договору, ухилення від його нотаріального посвідчення, мають бути доведені належними та допустимими письмовими доказами. Згідно з частиною першою статті 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України). Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Вирішуючи спір, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог у повному обсязі з огляду на те, що надана позивачем копія розписки від 27 липня 2016 року про отримання грошових коштів за будинок (повні місцезнаходження та адреса, призначення об`єкту нерухомості, площа нерухомого майна та інші параметри, що дозволяють однозначно визначити предмет договору не зазначені) не свідчить про домовленість між сторонами щодо усіх істотних умов договору купівлі-продажу відповідно до вимог статей 638, 655 ЦК України, а тому відсутні підстави вважати вказану розписку договором купівлі-продажу. При цьому між сторонами відсутній договір купівлі-продажу навіть у простій письмовій формі, а є лише розписка (копія в матеріалах справи), яка не породжує для сторін прав і обов`язків, про отримання грошових коштів [PERSON] . Окремо суд вважає за необхідне зазначити, що у частині третій статті 12\~ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з частиною першою статті 82\~ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд (частина четверта статті 206 ЦПК України). Отже, визнання позову відповідачем може бути підставою для задоволення позову за сукупності умов: визнання усіма учасниками справи обставин, що мають значення для вирішення спору та не підлягають доказуванню відповідно до частини першої статті 82 ЦПК України;\~\~ відсутності в суду обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин; якщо таке визнання відповідачем позову не суперечить закону та/або не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 09 вересня 2020 року в справі № 572/2515/15-ц (провадження № 61-1051св17) вказано, що «відповідно до частини четвертої статті 206\~ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Таким чином, суди не вправі покласти в основу свого рішення лише факт визнання позову відповідачем, не дослідивши при цьому обставини справи. Тобто повинно мати місце не лише визнання позову, а й законні підстави для задоволення позову». Суди не вправі покласти в основу свого рішення лише факт визнання позову відповідачем, не дослідивши при цьому обставини справи. Тобто повинно мати місце не лише визнання позову, а й законні підстави для задоволення позову (постанова Верховного Суду від 25 травня 2022 року у справі № 675/2136/19, провадження № 61-2251св22). Як вже було встановлено, підстави для задоволення позову відсутні, а тому суд не бере до уваги факт визнання позову відповідачами. На підставі вищевикладеного, позов [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» про встановлення факту, що має юридичне значення, визнання права власності задоволенню не підлягає. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed