Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-23 00:00:00

Позивач Державне агентство меліорації та рибного господарства України в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON] про відшкодування матеріальних збитків, завданих кримінальним правопорушенням, у розмірі 279\~888,00 грн. Позивач обґрунтовує свої позовні вимоги тим, що вироком Томаківського районного суду від 28.03.2023 у справі № 195/412/23, кримінальне провадження № 12022046590000053, [PERSON] визнано винним у пред`явленому йому обвинуваченні за ч.1 ст. 249 КК України і призначено покарання у виді 1 року обмеження волі із застосуванням положень ст. 75 КК України. Вирок набрав законної сили 28.04.2023 року. Відповідно до ст. 57 Закону України «Про тваринний світ» від 13.12.2001 № 2894-ІІІ, п.1 Розділу VІІ «Правил любительського і спортивного рибальства», затвердженого Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19.09.2022 року, державний контроль за дотриманням вимог цих Правил здійснюють органи рибоохорони та інші уповноважені органи державної влади відповідно до покладених на них повноважень. За ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України, стосовно відповідача було відкрито кримінальне провадження №12022046590000053 від 17.06.2022. Під час досудового розслідування встановлено, що 17.06.2022 близько 07.30 години відповідач, діючи умисно, прибув на берег Каховського водосховища (водойми загального користування) поблизу с.Вищетарасівка Нікопольського району Дніпропетровської області, де в порушення вимог «Правил любительського і спортивного рибальства», згідно якого забороняється лов раків у нерестовий період, під час линьки, а саме: в період заборони лову раків у водоймах, підконтрольних Управлінню Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області, що передбачено Наказом Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області № 113 від 22.11.2021 «Про встановлення заборони на лов річкових раків», в порушення ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» із використанням спорядження для підводного пірнання та полювання-гідрокостюма, маски, ластів, рукавичок, ременя з грузилами та аквалангу, порушені п. 3.15, п.4.4 Правил любительського і спортивного рибальства, таким чином здійснив незаконний вилов цінних видів водних безхребетних раків, загальною кількістю 84 штуки. Розрахунок, нанесених рибному господарству Держави збитків, здійснено згідно такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування або знищення громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства цінних порід риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських рибних об`єктах України, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209 із змінами внесеними згідно з Постановою КМУ № 1039 від 06.10.2021. Умисні дії [PERSON] заподіяли істотну шкоду державі, розмір якої відповідно до висновку судово-економічної експертизи № СЕ-19/104-22/27408-ЕК від 19.09.2022, складає 279\~888,00 грн. На даний час шкода, заподіяна відповідачем не відшкодована. Відповідно до ст. 127 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, а також за його згодою будь-яка інша фізична чи юридична особа має право на будь-якій стадії кримінального провадження відшкодувати шкоду, завдану потерпілому, територіальній громаді, державі внаслідок кримінального правопорушення. Шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні. Шкода, завдана потерпілому внаслідок кримінального правопорушення, компенсується йому за рахунок Державного бюджету України у випадках та в порядку, передбачених законом. Ухвалою Томаківського районного суду від 14.12.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Представник Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області Тютюнник В.М. подала до суду заяву про розгляд справи без участі представника, зазначивши, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити. Відповідач подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності та просить ухвалити рішення на розсуд суду, відзив на позов не надав. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з цим, на підставі ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів, без фіксації судового процесу. Розглянувши матеріали справи, проаналізувавши всі докази, суд вважає, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що вироком Томаківського районного суду Дніпропетровської області від 28.03.2023 у справі № 195/412/23, кримінальне провадження № 12022046590000053, [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України і призначено йому покарання у виді 1 року обмеження волі із застосуванням положень ст. 75 КК України. Вирок набрав законної сили 28.04.2023 року (а.с.9-11). Відповідно до ст.ст.96-1, 96-2 КК України, застосовано спеціальну конфіскацію, в т.ч. конфісковано у власність держави водні біоресурси раки річкові живі, в кількості 84 шт. Цивільний позов у рамках кримінального провадження до відповідача не подавався. Вказаним вироком встановлено, що 17.06.2022 близько 07.30 години [PERSON] , діючи умисно, прибув на берег Каховського водосховища (водойми загального користування) поблизу с.Вищетарасівка Нікопольського району Дніпропетровської області, де в порушення вимог «Правил любительського та спортивного рибальства», згідно якого забороняється лов раків у нерестовий період, під час линьки, а саме: в період заборони лову раків у водоймах, підконтрольних Управлінню Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області, що передбачено Наказом Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області № 113 від 22.11.2021 «Про встановлення заборони на лов річкових раків», в порушення ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» із використанням спорядження для підводного пірнання та полювання-гідрокостюма, маски, ластів, рукавичок, ременя з грузилами та аквалангу, порушені п. 3.15, п.4.4 Правил любительського і спортивного рибальства, таким чином здійснив незаконний вилов цінних видів водних безхребетних раків, загальною кількістю 84 штуки. Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Таким чином, обставини, встановлені вироком Томаківського районного суду Дніпропетровської області від 28.03.2023 у справі № 195/412/23, є встановленими та не підлягають доказуванню. Як слідує з п. 1 Положення про Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області, затвердженого наказом Держрибагенства від 15.07.2016 № 229 (а.с.12-16) Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області (Дніпропетровський рибоохоронний патруль) є територіальним органом Державного агентства меліорації та рибного господарства України, діє у складі Держрибагентства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується. Відповідно до п. п. 3, 4, 7.4 Положення про Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області, основним завданням Дніпропетровського рибоохоронного патруля є реалізація повноважень Держрибагентства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, меліорації земель. Дніпропетровський рибоохоронний патруль є правоохоронним органом, має право: подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до ст. 57 Закону України «Про тваринний світ» від 13.12.2001 № 2894-ІІІ, п.1 Розділу VІІ «Правил любительського і спортивного рибальства», затвердженого Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19.09.2022 року, державний контроль за дотриманням вимог цих Правил здійснюють органи рибоохорони та інші уповноважені органи державної влади відповідно до покладених на них повноважень. Відповідно до положень ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Згідно зі ст. 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. За приписами ч. 1 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», ч. 1 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Згідно зі ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними діями, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Статтею 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, по порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Як визначено ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Згідно ч.7 ст. 128 КПК України, особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Розрахунок, нанесених рибному господарству Держави збитків, здійснено згідно такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування або знищення громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства цінних порід риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських рибних об`єктах України, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209 із змінами внесеними згідно з Постановою КМУ № 1039 від 06.10.2021. Умисні дії [PERSON] заподіяли істотну шкоду державі, розмір якої відповідно до висновку судово-економічної експертизи № СЕ-19/104-22/27408-ЕК від 19.09.2022, складає 279 888,00 грн. У діях відповідача наявні всі елементи складу цивільного правопорушення, між його діями (протиправною поведінкою) і спричиненою шкодою існує причинно-наслідковий зв`язок, наявна вина відповідача, що в сукупності є підставою для цивільно-правової відповідальності відповідача. Відповідач доказів на спростування розміру шкоди, заподіяної незаконним зайняттям рибним добувним промислом на суму 279888,00 грн., суду не надав. Матеріалами справи підтверджено, що діями відповідача була завдана шкода природним ресурсам, внаслідок вчинення кримінального правопорушення, яка до теперішнього часу не відшкодована. З огляду на викладене, суд уважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню шляхом стягнення з відповідача збитків. Оскільки позивач, на підставі п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», звільнений від сплати судового збору за подання заяви у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення, виходячи з результату вирішення спору, відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2798,88 грн. за ставками 1% від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що діяли станом на 05.12.2023 дату звернення до суду. На підставі викладеного та

Outcome: approved