Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-11 00:00:00

[PERSON] , в інтересах якої діє на підставі ордера на надання правничої (правової) допомоги від 05.09.2023 року її представник адвокат Крицина Юлія Олександрівна, через систему Електронний суд звернулася до Харківського районного суду Харківської області з позовом до Вільхівської сільської ради Харківського району Харківської області, третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Ротфельд Олена Олександрівна, в якому просить: - визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю три місяці після набрання рішенням суду законної сили, яка відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] ; - встановити факт належності [PERSON] [INFO] , яка померла [INFO] , правовстановлюючого документу, а саме свідоцтва про право власності на житло, видане Відділом приватизації Харківського міського бюро технічної інвентаризації 03.11.1997 року, виданого на ім`я [PERSON] . В обґрунтування позову вона зазначила, що [INFO] померла мати позивачки [PERSON] . У якості спадкового майна після її смерті залишилась квартира за адресою: [ADDRESS] . Позивач є єдиною спадкоємницею померлої першої черги за законом. З 24.02.2022 року російська федерація здійснила озброєне вторгнення на територію України. Для збереження життя позивач прийняла рішення виїхати за межі України і 04.03.2022 року перетнула кордон. За кілька днів після цього померла мати позивачки. У зв`язку з небезпекою позивачка не мала можливості приїхати і поховати матір, яку поховали сусіди. Будучи обізнаною щодо шестимісячного строку для прийняття спадщини, позивачка звернулася для оформлення відповідної заяви до консульскої установи Посольства України у Сполученому Королівстві Великої Британії та Північної Ірландії, зареєстрованої в реєстрі 22.08.2022 року за №570/4-1686, якою приймає спадщину після померлої [INFO] [PERSON] . Не маючи можливості самостійно подати заяву до відповідного органу нотаріату, позивач передала заяву про прийняття спадщини зі своєю знайомою, яка 25.08.2022 року поверталася до України і повинна була передати заяву до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Ротфельд О.О. Коли позивач повернулася на територію України 27.06.2023 року у повному переконанні, що заява подану нотаріусу, 31.08.2023 року вона звернулась до приватного нотаріуса Ротфельд О.О. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, але їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії з тих підстав, що вона пропустила встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини. Крім того, у свідоцтві про право власності на житло, виданому Відділом приватизації Харківського міського бюро технічної інвентаризації 03.11.1997 року прізвище власника зазначено як « [PERSON] », а в свідоцтві про смерть прізвище спадкодавця вказане « [PERSON] ». За таких обставин позивач вимушена звернутись до суду за захистом своїх прав. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 11 вересня 2023 року провадження у справі відкрито, розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 15 листопада 2023 року за клопотання представника позивача витребувано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Ротфельд О.О. копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] померлої [INFO] . Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 21 грудня 2023 року закрите підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті. Від представника позивача до суду надійшла заява, в якій вона позовні вимоги підтримала і просила розглядати справу без її присутності та без позивача. Позовні вимоги підтримують. Представник відповідача Вільхівської сільської ради в судове засідання не прибув, про дату та час розгляду справи повідомлялася належним чином у відповідності до ст.128 ЦПК України шляхом направлення судової повідстки на офіційну електронну адресу, жодних клопотань від нього до суду не надходило. Третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Ротфельд О.О. подала до суду заяву, в якій просила проводити розгляд справи без її участі, заперечень проти позову не має. У зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідача, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив відповідно до статті 280 ЦПК України, суд вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. У відповідності до ст.247 ЦПК України якщо розгляд справи відбувається без участі осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин та досліджених в судовому засіданні наданих доказів, прийшов до такого висновку. Стосовно вимог про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Спадкові відносини в Україні регулюються Цивільним кодексом України, Законом України "Про нотаріат", іншими законами, а також прийнятими відповідно до них підзаконними нормативно-правовими актами. Згідно статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Статтею 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Згідно зі ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Статтею 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Відповідно до статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною 2 ст.1220 ЦК України передбачено, що часом відкриття спадщини є день смерті особи. Згідно з частиною третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Верховний Суд зазначив, що правила частини третьої статті 1272 ЦК про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого виконавчим комітетом Роганської селищної ради Харківського району Харківської області, [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] у с.Вільхівка Харківського району Харківської області. Як вбачається з довідки Вільхівської сільської ради Харківського району Харківської області від 29.11.2023 року №2197/03-11 [PERSON] [INFO] , яка померла [INFO] , була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . На день її смерті за вищевказаною адресою інші особи не зареєстровані. Позивач [PERSON] , [INFO] , є донькою померлої [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про її народження серії [NUMBER] , виданого Введенським бюро ЗАГС Кущівського району 23.10.1959 року та копією Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 06.09.2023 року. Крім того, вказані відомості про їх родинні зв`язки підтверджуються Повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження [PERSON] [INFO] , № витягу 00041270068 від 05.09.2023 року. 31.08.2023 року [PERSON] звернулась із заявою про прийняття спадщини після померлої матері [PERSON] до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Ротфельд О.О., яка була зареєстрована у Спадковому реєстрі № витягу 73782329. Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Ротфельд О.О. від 31.08.2023 року [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої [INFO] [PERSON] , так як вона пропустила встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини та невідповідності відомостей правовстановлюючого документа прізвищем спадкодавця. Як вбачається із копії паспорту громадянина України для виїзду за кордон [PERSON] , [INFO] , вона 04.03.2022 року виїхала за межі України і повернулася 27.06.2023 року. Аналізуючи зібрані по справі докази у світлі наведених правових норм та встановлених судом обставин, виходячи із засад цивільного законодавства щодо справедливості, добросовісності і розумності, враховуючи, що позивачка має право на спадщину після смерті матері [PERSON] і є єдиною спадкоємицею за законом після померлої, суд вважає можливим визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері. При цьому суд вважає, що у позивача були об`єктивні перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки через військовий стан і активні бойові дії на території Харківського району вона вимушена була перебувати за кордоном, тому вона не мала змоги вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, з поважних причин. На переконання суду дані обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, у суду є підстави для задоволення позовних вимог в цій частині позову та надання [PERSON] додаткового строку три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини. Стосовно вимог про встановлення юридичного факту належності правовстановлюючого документа. [PERSON] заявила вимогу встановити факт належності [PERSON] [INFO] , яка померла [INFO] , правовстановлюючого документу, а саме свідоцтва про право власності на житло, видане Відділом приватизації Харківського міського бюро технічної інвентаризації 03.11.1997 року, виданого на ім`я [PERSON] . Як вбачається із копії Свідоцтва про право власності на житло від 03.11.1997 року, виданого відділом приватизації Харківського міжміського бюро технічної інвентаризації квартира за адресою: [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] , про що внесений запис у реєстраційну книгу №1 реєстр №17 від 15.11.1997 року. Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті. Пунктом 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995 р. передбачено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Як роз`яснено в п.12 постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», при розгляді справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення. Коли установи, які видали ці документи, не можуть виправити допущені в них помилки, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 256 ЦПК України громадяни мають право звернутися до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документа. Досліджені докази вказують на те, що у правовстановлюючому документі, а саме у Свідоцтві про право власності на житло, виданому Відділом приватизації Харківського міжміського бюро технічної інвентаризації від 03.11.1997 року прізвище власника [PERSON] і її свідоцтві про смерть є розбіжності у написанні прізвища, усунення яких є неможливим в позасудовому порядку. Встановлення факту належності вказаного документу матері позивача має юридичне значення, оскільки наявність такої розбіжності позбавляє позивача можливості скористатися своїми законними правами на спадкування, а тому суд вважає, що даний факт підлягає встановленню. На підставі викладеного,

Outcome: approved