Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-11 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про усунення перешкод у здійсненні права користування нерухомим майном. Свої вимоги\~мотивує тим, що є власником квартири [ADDRESS] . Право власності на дану квартиру зареєстровано в реєстрі речових прав на нерухоме майно 29.09.2022 року. В квартирі [ADDRESS] проживає разом зі сім`єю, що підтверджується довідкою від 25.04.2022 № 1307-5001474708 про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи. Позивач стверджує, що [PERSON] , який є власником квартири [ADDRESS] , самовільно захопив частину коридору на першому поверсі та встановив двері до своєї квартири, зробивши виступ у загальний коридор, тим самим збільшив площу своєї квартири за рахунок зменшення площі спільного загального коридора, яким користуються усі мешканці будинку. Також відповідачем самовільно захоплено місце під сходовою кліткою на першому поверсі та здійснено добудову із встановленням стіни. Позивач зазначає, що з метою фіксації порушень з боку відповідача, звернувся у ЛКП «Княже місто», а також до Галицької районної адміністрації. У відповідь на звернення працівниками ЛКП «Княже місто» встановлено, що власником квартири [ADDRESS] зайнято частину коридору та площу під сходовою кліткою на першому поверсі, що є місцями загального користування. Окрім того,\~ЛКП «Княже\~місто» було\~скеровано відповідачу\~попередження,\~у якому\~його було зобов`язано до 16.02.2023 року представити дозвільні документи на зайняті частину коридору та площі сходової клітки (під сходами) першого поверху будинку [ADDRESS] . Проте, жодних дозвільних документів, а також згоди від мешканців будинку, відповідачем надано не було. Станом на день подання цієi позовної заяви [PERSON] не звільнив мiсця загального користуванням, чим і надалі порушує права позивача як мешканця багатоквартирного будинку. Стверджує, що зазначене перепланування, яке здійснено без наявності дозвільних документів, а також за відсутності згоди інших учасників права спільної сумісної власності, чинить перешкоди та позбавляє позивача у здійсненні права як мешканця будинку на користування в рівній мірі приміщеннями загального користування. Позивач вказує, що відповідач обмежив йому як мешканцю багатоквартирного будинку доступ до технічного пристрою, що необхідний для експлуатації будинку, а саме будинкового електролічильника (щитової), оскільки такий лічильник в результаті здійсненого перепланування знаходиться фактично у квартирі відповідача. Також самовільно захопивши місце під сходовою кліткою та встановивши стіну, відповідач збільшив площу своєї квартири за рахунок місць спільного користування та фактично обмежив його та інших мешканців будинку у можливості тимчасово розмістити інвентар, велосипеди, дитячі візочки тощо. Тому просить позовні вимоги задовольнити та зобов`язати відповідача, [PERSON] , усунути перешкоди в здійсненні права користування загальним коридором першого поверху та місцем під сходовою кліткою та привести за власний рахунок загальний коридор першого поверху та місце під сходовою кліткою у відповідність до технічних характеристик поверхового плану першого поверху в багатоквартирному будинку за адресою: [ADDRESS] шляхом демонтажу самовільно зведених стін у загальному коридорі на першому поверсі, а також під сходовою кліткою. Також просить стягнути судовий збір у розмірі 1073,60 грн. та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5000 грн. Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 02.08.2023 року у справі відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження. 01.12.2023 року на адресу Галицького районного суду м. Львова надійшов відзив на позовну заяву. Відповідач просить відмовити у задоволенні позову з огляду на таке. Стверджує, що на час вселення у квартиру [ADDRESS] і під час проживання у квартирі він та члени його сім`ї не здійснювали будівельні роботи по перебудові коридора загального користування. Вказує, що на час придбання квартири під сходовою кліткою розташовувалася комора двірника, а хто збудував загородку йому не відомо. Вказує, що загальна електрощитова знаходиться в іншому місці при вході до будинку, доступ до якої мають всі мешканці будинку, в тому числі і позивач. Вважає вимогу проводити демонтаж елементів будинку за його рахунок безпідставною, оскільки не він є власником матеріалів, з яких зроблена прибудова та не він є виконавцем будівельних робіт. 08.12.2023 року на адресу Галицького районного суду м. Львова надійшло клопотання від представника позивача про долучення до матеріалів справи доказів на підтвердження витрат, понесених на правову допомогу. Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, надав суду пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві, просить позовні вимоги задовольнити. Відповідач та його представник у судовому засіданні просили відмовити у задоволенні позову з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до наступного висновку. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. \~ \~ \~ \~ Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції встановлене право на ефективний спосіб захисту прав, що означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Відповідно до ст. 129 Конституції України, ст. 3 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено наступне. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується долученими до позовної заяви: копією свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданим 29.09.2022 року приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Кулик І.І., що зареєстровано в реєстрі за №881; копією витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 29.09.2022, номер запису про право власності 48009957, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2640206346060. Згідно довідки від 25.04.2022 № 1307-5001474708 про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи [PERSON] фактично проживає за адерсою: [ADDRESS] . З листа-відповіді ЛКП «Княже місто» від 27.01.2023 року №228/01-12 вбачається, що власником квартири [ADDRESS] зайнято частину коридору та площу під сходовою кліткою на першому поверсі будинку [ADDRESS] . Згідно наявного в ЛКП «Княже місто» поверхового плану на будинок, зазначена площа є місцем загального користування. Іншою інформацією щодо статусу зайнятої площі не володіють. Житловий будинок [ADDRESS] списаний з балансу ЛКП згідно розпорядження Галицької районної адміністрації № 464 від 06.12.2019 р. Згідно Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» від 14.05.2015 р. № 417-VIII усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спірні питання щодо місць загального користування власники квартир можуть вирішити шляхом переговорів або в судовому порядку. З листа Галицької районної адміністрації від 14.02.2023 року №31вих-16834 вбачається, що на момент візуального обстеження будинку [ADDRESS] встановлено, що власником квартири [ADDRESS] в зазначеному будинку зайнято частину коридору загального користування (вхід в квартиру) та площу під сходовою кліткою на першому поверсі. ЛКП «Княже місто» листом скеровано попередження власнику квартири [ADDRESS] щодо надання дозвільних документів стосовно зайнятої частини коридору загального користування (вхід в квартиру) та площі під сходовою кліткою на першому поверсі. З листа-відповіді ЛКП «Княже місто» від 21.06.2023 №383/01-10 вбачається, що на момент візуального обстеження будинку [ADDRESS] працівниками ЛКП «Княже місто» встановлено, що власником квартири [ADDRESS] зайнято частину коридору та площу під сходовою кліткою на 1-му поверсі, що є місцями загального користування. Складено протокол № 5 від 16.02.2023 р. за ст. 150 КУпАП, акт не складався. По даному питанню була надана відповідь мешканцю квартири [ADDRESS] на його письмове звернення. Галицькою районною адміністрацією вищевказаний протокол було повернуто ЛКП «Княже місто», з зауваженнями, що зазначене порушення не кваліфікується за ст. 150 КУпАП. В зв`язку з чим, ЛКП «Княже місто» звернулось з листом в Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю для перевірки самовільно проведених робіт власником квартири [ADDRESS] . Положеннями ст. 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист порушеного цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частиною 1 ст. 321 Цивільного кодексу України встановлено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів, і вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом (стаття 328 ЦК України). Держава забезпечує рівний захист усіх суб`єктів права власності застосуванням передбачених законодавством заходів. Регулювання, наведене в Главі 29 Цивільного кодексу України, передбачає, зокрема, такі способи захисту права власності, як витребування майна із чужого незаконного володіння (віндикаційний позов) й усунення перешкод у реалізації власником права користування та розпорядження його майном (негаторний позов). За статтею 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місце знаходження майна. Відповідно до частини першої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно зі ст. 382 Цивільного кодексу України, усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав. Відповідно до частини другої статті 383 ЦК України власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, умови, що цi змiни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. У ч.ч. 1, 2 ст. 369 ЦК України передбачено, що співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Розпорядження майном, що є у спільній сумісній власності, здійснюється за згодою всіх співвласників, якщо інше не встановлено законом. Згідно зі ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права багатоквартирному будинку» багатоквартирний будинок визначено як житловий будинок, в якому розташовано три чи більше квартири. У багатоквартирному будинку можуть також бути розташовані нежитлові приміщення, які є самостійними об`єктами нерухомого майна; співвласник багатоквартирного будинку власник квартири або нежитлового приміщення багатоквартирному будинку; спільне майно багатоквартирного будинку приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія. За приписами ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» допоміжними є приміщення, призначені для забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування його мешканців (колясочні, комори, сміттєкамери, горища, підвали, шахти і машинні відділення ліфтів, вентиляційні камери та інші підсобні і технічні приміщення), нежитловим - ізольоване приміщення в багатоквартирному будинку, що не належить до житлового фонду і є самостійним об`єктом нерухомого майна. У частинах першій та другій статті 5 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» передбачено, що спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників. Спільне майно багатоквартирного будинку не може бути поділено між співвласниками, і такі співвласники не мають права на виділення в натурі частки із спільного майна багатоквартирного будинку. Згідно зі ст. ст. 6,7 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласники мають право вільно користуватися спільним майном багатоквартирного будинку з урахуванням умов та обмежень, встановлених законом або рішенням співвласників. Співвласники зобов`язані забезпечувати належне утримання та належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна багатоквартирного будинку, використовувати спільне майно багатоквартирного будинку за призначенням, додержуватися вимог правил утримання багатоквартирного будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, санітарних норм, додержуватися чистоти в місцях загального користування і тиші згідно з вимогами законодавства. Конституційний суд у рішенні від 02 березня 2004 року № 4-рп/2004 зазначив, що допоміжні приміщення (підвали, сараї, комірки, горища, колясочні та інше) передаються безоплатно у спільну власність громадян одночасно з приватизацією ними квартир (кімнат у квартирах) багатоквартирних будинків. Питання щодо згоди співвласників допоміжних приміщень на надбудову поверхів, улаштування мансард у багатоквартирних будинках, на вчинення інших дій стосовно допоміжних приміщень (оренда тощо) вирішується відповідно до законів України, які визначають правовий режим власності. Підтвердження права власності на допоміжні приміщення не потребує здійснення додаткових дій, зокрема створення об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, вступу до нього. Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, допоміжні приміщення житлового будинку приміщення, призначені для забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування мешканців будинку. Відповідно до висновків, викладених у постановах Верховного Суду від 08.04.2020 у справі № 915/1096/18, від 18.07.2018 у справі №916/2069/17, від 22.11.2018 у справі № 904/1040/18, від 15.05.2019 у справі № 906/1169/17, від 06.08.2019 у справі № 914/843/17, допоміжними приміщеннями є всі без винятку приміщення багатоквартирного житлового будинку, незалежно від наявності або відсутності в них того чи іншого обладнання, комунікацій, адже їх призначенням є обслуговування не лише будинку, а й власників квартир, підвищення життєвого комфорту і наявність різних способів задоволення їх побутових потреб, пов`язаних із життєзабезпеченням. І лише приміщення, що з початку будувалися як такі, використання яких мало інше призначення (магазини, перукарні, офіси, поштові відділення тощо), залишаються тими, що не підпадають під правовий режим допоміжних приміщень. Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що частина коридору та площа під сходовою кліткою входить до переліку допоміжних приміщень будинку та призначене для обслуговування будинку та підвищення життєвого комфорту його мешканців, а тому належить співвласникам жилих квартир на праві спільної сумісної власності. Згідно з ч.2 ст.369 ЦК України розпорядження майном, що є у спільній сумісній власності, здійснюється за згодою усіх співвласників. Відповідно до статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. З матеріалів справи вбачається, що частина коридору загального користування та площа під сходовою кліткою на першому поверсі будинку [ADDRESS] зайнято відповідачем, який є власником квартири [ADDRESS] . Зокрема, з долучених фотознімків та копії поверхового плану1-го поверху будинку вбачається, що власник квартири [ADDRESS] зробив виступ у загальний коридор, збільшивши площу своєї квартири за рахунок зменшення площі спільного загального коридору. Крім цього, власником квартири [ADDRESS] здійснено добудову зі встановленням стіни під сходовою кліткою на першому поверсі. Відповідачем не надано суду будь-яких дозвільних документів стосовно зайнятої частини коридору загального користування (вхід в квартиру) та площі під сходовою кліткою на першому поверсі. Також відповідачем не надано будь-яких доказів на підтвердження того, що зайняття частини коридору загального користування та площі під сходовою кліткою відбулося за згодою інших співвласників багатоквартирного будинку. Крім цього, суд дійшов висновку, що фактичне зменшення відповідачем місць спільного користування обмежує інших співвласників багатоквартирного будинку у можливості користування спільним майном. Таким чином, враховуючі встановлені обставини справи, суд,

Outcome: approved