Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-21 00:00:00

Представник позивача АТ «АКЦЕНТ - БАНК» звернувся до суду із позовною заявою до відповідача [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором в розмірі 37 403,36 грн. та судового збору в розмірі 2684 грн.. Мотивуючи свою заяву тим, 09.07.2021 року відповідач приєднався до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку з метою укладення кредитного договору та отримання кредитної картки. На підставі Анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг відповідачу надано кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 46,8% щомісячно на суму залишку заборгованості за кредитом. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана ним анкета-заява разом з умовами та правилами і Тарифами, які викладені на банківському сайті https://a-bank.com.ua/terms складає між нею та банком кредитний договір, що підтверджується підписом у анкеті-заяві. Позивач свої зобов`язання виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу кредит (встановив кредитний ліміт) у розмірі, відповідно до умов договору. [PERSON] свої зобов`язання за кредитним договором не виконав, у зв`язку із чим станом на 24.07.2023 року має заборгованість в розмірі 37 403,36 грн., яка складається з заборгованості за кредитом - 27 351,49 грн., заборгованості за відсотками по користуванню кредитом - 10 051,87 грн., яку позивач просить стягнути в судовому порядку, а також відшкодувати судові витрати по справі. Ухвалою Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 18.09.2023 року позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та надано відповідачу строк для подання заперечень (відзиву) на позовну заяву. Представник позивача до суду не прибув, в матеріалах справи міститься письмове клопотання про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить їх задовольнити, проти проведення заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач скористався правом подання відзиву в якому просив в задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі. Зазначив, що дійсно ним було оформлено карту А-Банку, однак від банку ним не було отримано кредиту. До позову банком надано Анкету-заяву та паспорт споживчого кредиту, однак не надано доказів того, що сума коштів була ним отримана, докази надання банком коштів відсутні в матеріалах справи. Вказав, що 16.10.2021 року йому зателефонувала невстановлена особа, яка представилась працівником Київстару та попрохала виконати певні дії, після чого 18.10.2021 року йому повідомили, що із карти банку оформлено кредит, однак будь - якого кредиту він не оформлював та коштів банку не отримував. Акцентував увагу суду, що виписки по рахункам, які долучені до матеріалів справи, можуть бути належними доказами щодо заборгованості по тілу кредиту за кредитним договором. Додатково зазначив, що з аналізу розрахунку заборгованості та виписки по рахунку наданих банком, вбачається, що банк самостійно збільшував розмір основної заборгованості: списував з рахунка відсотків використання кредитного ліміту та відносив їх на заборгованість за тілом кредиту. АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «АКЦЕНТ - БАНК» скористалося правом подання відповіді на відзив, в якому наполягав на задоволенні позову в повному обсязі. Зазначили, що відповідач самостійно погодився як з умовами та правилами надання банківських послуг так і з необхідністю самостійного ознайомлення на сайті банку з їх оновленими версіями. Наявна у позивача заборгованості нарахована у відповідності до Умов і Правил. Крім того, в матеріалах справи наявний паспорт споживчого кредиту за програмою 2КРЕДИТНА КАРТКА», в якому чітко зазначені всі оговорені умови кредитування, строки, процентна ставка, вказаний паспорт підписано боржником за допомогою електронного підпису одноразовим ідентифікатором. Номер телефону, на який направлявся одноразовий ідентифікатор, між сторонами погоджено, а саме - його зазначено особисто відповідачем в анкеті - заяві про приєднання до умов та правил надання банківських послуг в А-Банку, яку він підписав власноруч. На підтвердження вірності розрахунку заборгованості до позову надано банківську виписку, де в тому числі відображено використання відповідачем кредитного ліміту. Також, до позову надано довідку про видачу картки та довідку про встановлення/зміну кредитного ліміту. Звернули увагу суду, що ініціатором встановлення кредитного ліміту може бути як банк так і сам клієнт, однак заборгованість виникла в результаті витрачених кредитних коштів, а встановлення кредитного ліміту є лише можливістю їх використання, а не обов`язком клієнта. Щодо шахрайських дій списання грошових коштів з картки невідомими особами, зауважили, що відповідач своєчасно не повідомив банк про втрату кредитної картки, карткою скористалися в сервісі «А24», чого без знань доступу до телефону відповідача і знання пін-коду картки зробити не можливо. Окрім того, зазначили, що факт звернення відповідача до правоохоронних органів та порушення кримінальної справи не підтверджує факту шахрайства сторонніми особами до закінчення проведення досудового розслідування та постановлення відповідного судового рішення. Без відповідного рішення існує вірогідність вчинення шахрайських дій відповідачем за допомогою інших осіб. Представниця відповідача за довіреністю Поліщук Любов Леонідівна в судове засідання 22.01.2024 року не з`явилася, надала заяву в якій просила визнати суд, що були скоєні шахрайські дії протягом часу коли відповідачу була надана розстрочка. Електронний підпис відповідач зробити не міг, тому що у телефоні не має такої функції. Вказала, що відповідач є батьком трьох дітей , який працював з 18 років, був клієнтом А-Банку, оскільки через цей банк сплачував комунальні послуги. Заборгованість не визнає в повному обсязі, просила відмовити в позові. Справа розглядається за відсутності учасників справи, тому у відповідності до ст. 247 ч. 2 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що 09.07.2021 між АТ «АКЦЕНТ-БАНК» Поліщуком Дмитром Сергійовичем був укладений договір про надання кредитного ліміту на картковий рахунок, що підтверджується анкетою - заявою про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг А-БАНКУ. Своїм підписом відповідач підтвердив факт отримання повної інформації про умови кредитування в А-БАНКУ та згоду, що підписана заява разом з Умовами та Правилами надання банківських послуг і тарифами, правилами користування, основними умовами обслуговування і кредитування, розміщеними в рекламному буклеті, становлять між нею і банком договір про надання банківських послуг, а також, що вона ознайомилася та погодилася з умовами договору про надання банківських послуг до його укладення, екземпляр договору про надання банківських послуг погодився отримати шляхом самостійного роздрукування з офіційного сайту www. a-bank.com.ua та зобов`язується виконувати вимоги Умов та Правил надання банківських послуг, а також регулярно самостійно знайомитися з їх змінами на сайті www .a-bank.com.ua, про що свідчить підпис відповідача у анкеті - заяві (а. с. 11). [PERSON] відкрито в АТ «АКЦЕНТ-БАНК» рахунок № [NUMBER] та видано наступні картки № [NUMBER] , строком дії до червня місяця 2027 року та № [NUMBER] , строком дії до березня місяця 2028 року (а.с.14). Згідно довідки за лімітами клієнт [PERSON] , РНОКПП: [NUMBER] , за кредитним договором б/н від 09.07.2021 року старт карткового рахунку відбувся 09.07.2021 року, встановлено кредитний ліміт - 27 400 (а.с.15). До позову додано роздруківку витягу з Умов та Правил надання банківських послуг в, яка не містить будь-яких позначок, які б вказували на ознайомлення відповідача з саме цими за змістом Умовами та Правилами надання банківських послуг. Вказаний витяг не має будь-яких позначок, які б вказували, який саме з видів карткового рахунку був обраний відповідачем, та чи взагалі відповідач ознайомився із цими тарифами банку по обраному виду карткового рахунку ( а.с.16-22). Відповідно до ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом ст. ст. 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною 1 ст. 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Положеннями ч. ч. 1, 2 ст. 1054 ЦК України визначено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти, (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. За змістом статті 1056-1 ЦК України розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Згідно з наданим позивачем АТ «АКЦЕНТ-БАНК» розрахунком, заборгованість відповідача за кредитним договором б/н від 09.07.2021 року станом на 24.07.2023 року має заборгованість в розмірі 37 403, 36 грн., яка складається з заборгованості за кредитом - 27 351, 49 грн., заборгованості за відсотками по користуванню кредитом - 10 051, 87 грн. (а.с.9-10). Випискою по картці, виданої на ім`я [PERSON] встановлено, що за період з 09.07.2021 року по 24.07.2023 року він активно користувалася кредитними коштами, наданими АТ «АКЦЕНТ-БАНК», сума витрат за вказаний період складає 63 865, 71 грн., сума зарахувань за вказаний період 27 318, 39 гривень, сума комісії 992, 19 гривень, баланс на кінець періоду - -37 403, 36 грн.( а.с. 5-8 ). Крім того у вказані виписці по картковому рахунку вбачається, що [PERSON] сплачував комунальні послуги за рахунок наданих банком кредитних коштів, а саме: опалення (по лічильнику), за природний газ, вивіз відходів, холодна вода та водовідведення, оплата послуг природного газу, гомофонні системи, управління багатоквартирним будинком, обслуговування теплолічильників. Крім того, розраховувався карткою в магазині, а також здійснював періодичні поповнення на кредитну картку. Представниця відповідача за довіреністю [PERSON] стверджує, що невідомими особами, а саме шахрайськими діями невідомих осіб з картки відповідача були зняті кошти. По виписці картки вбачається, що 16.10.2021 року о 18.58 годині відбулося зарахування коштів за сервісом «Розстрочка миттєва» на суму 18 355, 80 грн., також 16.10.2021 року о 19.01 годині відбулося перерахування з картки - 18 180 грн.. [PERSON] 18.10.2021 року звернувся із заявою про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію в якій просив вжити заходів щодо притягнення до відповідальності невстановлену особу, яка взломала профіль А-Банку та взяла кредит на суму 18 355 гривень (а.с.68). ВІДДІЛЕННЯМ ПОЛІЦІЇ № 3 КРИВОРІЗЬКОГО РАЙОННОГО УПРАВЛІННЯ ПОЛІЦІЇ ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В ДНІПРОПЕТРОВСЬКІЙ ОБЛАСТІ повідомлено [PERSON] , що його заяву зареєстровано в ЖЄО № 27023 від 18.10.2021 року та було розглянуто керівництвом секторі дізнання і за результатами якого у відповідності до ст.. 214 КПК України вказані матеріали не були внесенні до ЄРДР (а.с.69). Відповідач [PERSON] 08.11.2021 року повторно звернувся до ч/ч ВІДДІЛЕННЯ ПОЛІЦІЇ № 3 КРИВОРІЗЬКОГО РАЙОННОГО УПРАВЛІННЯ ПОЛІЦІЇ ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В ДНІПРОПЕТРОВСЬКІЙ ОБЛАСТІ з письмовою заявою про притягнення невідомих осіб, які 16.10.2021 року в різних фінансових установах оформили кредити на його ім`я (а.с.70). 29.11.2021 року ВІДДІЛЕННЯМ ПОЛІЦІЇ № 3 КРИВОРІЗЬКОГО РАЙОННОГО УПРАВЛІННЯ ПОЛІЦІЇ ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В ДНІПРОПЕТРОВСЬКІЙ ОБЛАСТІ направлено повідомлення [PERSON] про те, що в ході розгляду матеріалів особа правопорушника та фактичне місце знаходження правопорушника, встановлюється (а.с.71). КРИВОРІЗЬКОЮ ПІВНІЧНОЮ ОКРУЖНОЮ ПРОКУРАТУРОЮ ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЮ ОБЛАСНОЮ ПРОКУРАТУРОЮ 26.12.2022 року надано повідомлення [PERSON] за результатами його звернення 16.12.2022 року та за результатами розгляду 26.12.2022 року підрозділом дізнання ВІДДІЛЕННЯ ПОЛІЦІЇ № 3 КРИВОРІЗЬКОГО РАЙОННОГО УПРАВЛІННЯ ПОЛІЦІЇ ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В ДНІПРОПЕТРОВСЬКІЙ ОБЛАСТІ внесено відомості до ЄРДР за № 12022046730000564 за ч. 1 ст. 190 КК України за фактом шахрайських дій невстановленої особи, яка приблизно у жовтні 2021 року оформила на ім`я [PERSON] онлайн кредит на загальну суму 106 619 грн. (а.с.83). На виконання ухвали суду ВІДДІЛЕННЯМ ПОЛІЦІЇ № 3 КРИВОРІЗЬКОГО РАЙОННОГО УПРАВЛІННЯ ПОЛІЦІЇ ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В ДНІПРОПЕТРОВСЬКІЙ ОБЛАСТІ надано копії матеріалів кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 12022046730000564 за правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 190 КК України, потерпілим визнано [PERSON] . Дізнавач СД ВП № 3 КРУП ГУНП В ДНІПРОПЕТРОВСЬКІЙ ОБЛАСТІ Кузьмичова Олена Сергіївна звернулася до суду із клопотанням про надання тимчасового доступу до речей та документів, які перебувають у володінні ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС», ухвалою слідчого судді від 11.01.2023 року вказане клопотання задоволено та надано тимчасовий доступ до речей та документів, зобов`язано ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» надати відповідну інформацію щодо факту шахрайських дій невстановлених осіб з картки [PERSON] ( а.с.116-125). ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» на виконання ухвали слідчого судді від 11.01.2023 року надано лист в якому повідомляють, що ні ім`я позичальника за номером мобільного телефону [NUMBER] зареєстрований та належним чином укладений договір про відкриття кредитної лінії № 0823-6937 від 16.10.2021 року ( а.с. 125-127).Витягом з реєстрів банків щодо видачі кредиту № 0823-6937 від 16.10.2021 року [PERSON] 16.10.2021 року отримав кредит в розмірі 20 000 грн, на платіжну карту № [NUMBER] (а.с. 128). В ході досудового розслідування допитано в якості свідка [PERSON] , яка вказала, що її сину [PERSON] 16 жовтня 2021 року приблизно в період часу з 17.45 години до 18.00 години, надійшло на мобільний номер телефону [NUMBER] смс-повідомлення від ПрАТ «Київстар» в якому мався текст зі змістом про те, що його сім-картку треба перевипустити та зазначено, що для цього потрібно було зробити певні дії, виконавши які, у нього мобільний зв?язок припинив працювати. Після чого, [PERSON] прийшов додому, де зателефонував з мобільного номеру телефону [NUMBER] , який належить сину [PERSON] , на гарячу лінію «Київстар», з метою заблокувати його сім-карту, однак оператор повідомив, що у зв?язку із тим, що номер телефону не приватизований, тобто не має прив?язку до паспорту, оператор зробити вказаних дій не може. Крім того, він цього ж дня, з вищевказаного мобільного номеру [PERSON] , зателефонував у банки АТ КБ «Приватбанк» та «А-банк», де являвся клієнтом та попросив оператора заблокувати банківські платіжні картки, які на той час перебували у його користуванні. 17 жовтня 2021 року у зв?язку із тим, що мобільний зв?язок мобільного номеру телефону [NUMBER] не відновився та був відсутній всю ніч, [PERSON] , звернувся до відділення «Київстар», де йому заблокували вищевказаний номер сім картки. Пізніше, [PERSON] зробив витяг з «Українського Бюро кредитних історій», де побачив, в яких кредитних установах, в якій кількості та на які суми на його ім?я було оформлено кредитні договори. У період часу з 16 жовтня 2021 року по 19 жовтня 2021 року на нього було оформлено кредитні договори у різних кредитних установах на загальну суму 106619 грн. На виконання ухвали суду позивачем було повідомлено, що 16.10.2021 року було здійснено відвалене керування рахунком з ІР адреси [NUMBER] , телефон [NUMBER] з різних мобільних терміналів були здійснені 3ds операції в інтернеті. Договір було підписано електронним підписом, погоджено використання удосконаленого електронного підпису шляхом підписання ОТР - паролю (цифрова послідовність символів, що надсилається Банком Клієнту на Фінансовий номер мобільного телефону, який прийняв пропозицію щодо укладання з Банком будь-якого договору, підписання будь-якого документа тощо, який є дійсним тільки для одного сеансу автентифікації (а.с. 108). Як свідчить тлумачення статті 526 ЦК України цивільне законодавство містить загальні умови виконання зобов`язання, що полягають у його виконанні належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Це правило є універсальним і підлягає застосуванню як до виконання договірних, так і недоговірних зобов`язань. Недотримання умов виконання призводить до порушення зобов`язання. У постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15 зазначено, що:«відповідно до пунктів 6.7, 6.8 Положення № 223 банк у разі здійснення недозволеної або некоректно виконаної платіжної операції, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися або які були виконані некоректно, негайно відшкодовує платнику суму такої операції та, за необхідності, відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Не встановивши обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, касаційний суд дійшов помилкового висновку про вину [PERSON] як підставу цивільно-правової відповідальності. Висновки судів про те, що операції щодо зняття з платіжної картки [PERSON] спірної суми супроводжувались правильним вводом ПІН-коду вказаної картки, а умовами договору від 5 лютого 2010 року передбачено обов`язок позивача щодо нерозголошення даного ПІН-коду, що виключає можливість задоволення позову про стягнення з банку на користь позивача спірної суми, є помилковими, оскільки такі висновки судів не свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції». При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України). У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 лютого 2018 року в справі № 552/2819/16-ц (провадження № 61-1396св18) вказано, що: «користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Такий правовий висновок сформульовано в постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15. Наведені правила визначають предмет дослідження та відповідним чином розподіляють між сторонами тягар доведення, а отже, встановленню підлягають обставини, що беззаперечно свідчитимуть, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені. В разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів. Посилання АТ «Акцент-Банк» на ту обставину, що позивач порушив Умови та Правила надання банківських послуг, оскільки своїми діями сприяв незаконному використанню інформації, яка дала змогу ініціювати третій особі проведення платіжних операцій, не заслуговують на увагу, оскільки такі доводи зводяться виключно до припущень, що не мають доказового підтвердження. Відповідач не довів того, що [PERSON] втрачав та/або сприяв незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Не доведено і факт приєднання [PERSON] до саме цих Правил та Умов. Про результати службового розслідування за вказаним фактом АТ «Акцент-Банк» не надано відповіді. Суд також враховує звернення позивача до банку, а так само його звернення до правоохоронних органів з приводу вчинених стосовно нього шахрайських дій. Наведені обставини у сукупності свідчать про те, що у позивача була дійсно відсутня воля на вчинення такого перерахування, а банком не спростовано факту його звернення з вимогою про скасування цієї транзакції. Судом також взято до уваги нерівний стан сторін у зазначених договірних відносинах, які є споживчими за своєю правовою природою. При цьому правові та фактичні можливості з доведення обставин справи належать переважно позивачу, доводи та підстави позову якого не були належним обґрунтуванні під час судового розгляду справи. Враховуючи споживчий характер правовідносин між сторонами, суд виходить з того, що за відсутності належних та допустимих доказів сумніви та припущення мають тлумачитися переважно на користь споживача, який зазвичай є «слабкою» стороною у таких цивільних відносинах, правові відносини споживача з банком фактично не є рівними». Аналогічний висновок зроблено Верховним Судом у постанові від 20 липня 2022 року у справі № 521/20764/20 (провадження № 61-4665св22). У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 14 лютого 2018 року в справі № 127/23496/15-ц (провадження № 61-3239св18) зазначено, що: «встановивши, що позивачем не доведено вчинення відповідачем дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою, а відповідач, виявивши безпідставне списання коштів, невідкладно повідомила позивача про цей факт, врахувавши наявність кримінального провадження, в межах якого встановлюється особа, яка протиправно заволоділа грошовими коштами, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог. При вирішенні спору судом також приймається до уваги правова позиція, викладена у постановах Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15 та від 11 березня 2015 року № 6-16цс15». У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2018 року в справі № 691/699/16-ц (провадження № 61-16504св18) вказано, що: «встановивши, що позивачем не доведено вчинення відповідачем дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою, а відповідач, виявивши безпідставне списання коштів, невідкладно повідомила позивача та правоохоронні органи про цей факт, врахувавши наявність кримінального провадження, у межах якого встановлюється особа, яка протиправно заволоділа грошовими коштами, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог ПАТ КБ «ПриватБанк». При вирішенні спору судом також приймається до уваги правова позиція, викладена у постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15. Верховний Суд у постанові від 14 лютого 2018 року у справі № 127/23496/15-ц (касаційне провадження № 61-3239св18) вказану правову позицію підтримав». У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 липня 2019 року у справі № 537/3312/16-ц (провадження № 61-17629св18) зазначено, що: «сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Зазначене узгоджується з правовим висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15. При цьому суд враховує також правові висновки, викладені у постановах Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15, від 14 лютого 2018 року у справі 127/23496/15-ц (касаційне провадження № 61-3239св18), від 20 червня 2018 року у справі № 691/699/16-ц (касаційне провадження № 61-16504св18) та постанові від 28 вересня 2022 року у справі № 679/87/21 (касаційне провадження № 61-20637св21), у яких суд у подібних правовідносинах дійшов висновку про істотне порушення банком вимог Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», Умов та правил надання банківських послуг, оскільки є факт здійснення операцій за кредитним рахунком особи, які ним не замовлялися та не оформлялися, що завдало йому істотної шкоди у вигляді зарахування додаткової заборгованості, яку він має погашати. Доказами не підтверджується, що у період спірного списання грошових коштів [PERSON] повідомляв особисті данні третім особам, суд приходить висновку про відсутність обставин, які безспірно доводять, що позивач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІНУ або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Фактично банком не спростовано, що всі спірні операції можна було виконати заволодівши фінансовим мобільним номером відповідача, при цьому вказавши, що операцію було підтверджено ОТР паролем, тобто надісланим паролем на телефон. За таких обставин позовні вимоги задоволенню не підлягають. Судові витрати залишити за позивачем. У разі ухвалення судового рішення за відсутності учасників справи суд повинен зазначати датою ухвалення ту дату, на яку було призначено розгляд справи, та вказувати в резолютивній частині дату складення повного судового рішення. Проте в разі зазначення судом датою ухвалення судового рішення дати складення повного судового рішення, внаслідок чого дата судового засідання та дата ухвалення судового рішення не збігатимуться, це не є порушенням прав сторін. Вказана позиція зазначена упостанові Верховного Суду від 5 вересня 2022 року у справі № 1519/2-5034/11

Outcome: dismissed