Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-21 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості і свої позовні вимоги мотивує тим, що [PERSON] звернувся до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав анкету-заяву №б/н від 15 серпня 2014 року.\~Відповідно до\~виявленого бажання,\~відповідачу відкрито\~кредитний рахунок\~та встановлено\~початковий кредитний\~ліміт у\~розмірі,\~що зазначений\~у довідці\~про зміну\~умов кредитування\~та обслуговування\~картрахунку.\~Для користування\~кредитним картковим\~рахунком відповідач\~отримав кредитну\~картку.\~У подальшому\~розмір кредитного\~ліміту збільшився\~до 68000,00\~гривень.\~Відповідач при\~підписанні анкети-заяви\~підтвердив свою\~згоду на\~те,\~що підписана\~заява разом\~з «Умовами\~та правилами\~надання банківських\~послуг» та\~«Тарифами»,\~які викладені\~на банківському\~сайті www.privatbank.ua,\~складає між\~ним та\~банком Договір\~про надання\~банківських послуг,\~що підтверджується\~підписом у\~заяві.\~Свої зобов`язання\~за договором\~банк виконав\~у повному\~обсязі,\~проте [PERSON] \~належним чином\~не виконував\~взяті на\~себе зобов`язання,\~у зв`язку\~з чим\~утворилась заборгованість,\~станом на 17 липня 2023 року, у загальному розмірі 45192,77 грн., що складається із заборгованості за кредитом -42812,92 грн., заборгованості за відсотками за користування кредитом - 2379,85 грн., яку позивач разом судовими витратами просить стягнути з відповідача. \~ \~ \~ \~Представник позивача викладені у позові обґрунтування підтримав повністю. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] \~та його\~представник адвокат\~Маховик Р.\~В.\~в судове\~засідання не\~з`явилися.\~Суду подано\~клопотання про\~слухання справи\~у відсутність\~відповідача та\~його представника.\~У поданому\~відзиві,\~виклали свої\~заперечення проти\~позову та\~зазначили,\~що в\~підписаній анкеті-заяві\~відсутні відомості\~щодо розміру\~кредиту та\~умов кредитування.\~Витяг з\~Умов та\~Правил надання\~банківських послуг\~та Витяг\~з Тарифів\~обслуговування кредитних\~карт «Універсальна»,\~які містяться\~в матеріалах\~справи відповідачем\~не визнаються\~та не\~містять його\~підпису,\~тому їх\~не можна\~розцінювати як\~частину кредитного\~договору,\~укладеного між\~сторонами шляхом підписання заяви-анкети. Отже і відсутні підстави вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді ціну договору, яка встановлена у формі сплати процентів за користування кредитними коштами, а фактично отримані та використані ним кошти, в добровільному порядку, повернуті позивачу в повному обсязі. А тому, просять в задоволенні заявлених позовних вимог відмовити. \~ \~ \~ \~В зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. \~ \~ \~ \~Ухвалою судді Зарічного районного суду м. Суми від 15 серпня 2023 року відкрито провадження у справі, призначено до судового розгляду по суті. \~ \~ \~ \~Суд, дослідивши матеріали справи та встановлені фактичні обставини, приходить до висновку, що позов задоволенню не підлягає виходячи з наступного: \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що [PERSON] звернувся до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим 15 серпня 2014 року між ПАТ КБ «ПриватБанк» (у зв`язку із зміною типу банку, змінено найменування банку з ПАТ КБ «ПриватБанк» на АТ КБ «ПриватБанк») та [PERSON] відбулось підписання Анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку. \~ \~ \~ \~В підписаній [PERSON] анкеті-заяві відсутні відомості про те, з якими саме затвердженими Умовами та Правилами, Тарифами був ознайомлений та дав згоду відповідач, а також відсутні відомості про зобов`язання банку надати грошові кошти (кредит), не зазначено розміру кредиту та умови кредитування, зобов`язання позичальника повернути кредит та сплатити проценти, розмір кредитного ліміту, умови отримання кредиту, номеру виданої кредитної картки. \~ \~ \~ \~Додані банком до позовної заяви Витяг з Умов та Правил надання банківських послуг та Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна», а саме: Універсальна, 30 днів пільгового періоду; Універсальна, 55 днів пільгового періоду; Універсальна CONTRACT; Універсальна GOLD, [PERSON] не підписані. \~ \~ \~ \~Жодних належних та допустимих доказів, які свідчили б про ознайомлення відповідача у письмовій формі з умовами кредитування позивачем не надано. \~ \~ \~ \~Згідно з наданим банком розрахунком, заборгованість [PERSON] за вказаним договором, станом на 17 липня 2023 року, становить - 45192,77 грн. і складається із: заборгованості за кредитом - 42812,92 грн., заборгованості за відсотками за користування кредитом - 2379,85 грн.. \~ \~ \~ \~Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Зі статті 1054 ЦК України вбачається, що за кредитним договором банк зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 («Позика») глави 71 («Позика. Кредит. Банківський вклад»), якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). \~ \~ \~ \~Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ За змістом статті 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ КБ «ПриватБанк»). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ За змістом статті 1056-1 ЦК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Згідно із частиною першою статті 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. \~ \~ \~ \~ Таким чином,\~в\~разі укладення\~кредитного договору\~проценти за\~користування позиченими\~коштами та\~неустойка поділяються\~на встановлені\~законом (розмір\~та підстави\~стягнення яких\~визначаються актами\~законодавства)\~та договірні\~(розмір\~та підстави\~стягнення яких\~визначаються сторонами\~в самому\~договорі).Такий правовий висновок викладений\~у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/17 (провадження № 14-131цс19). \~ \~ \~ \~ Надані банком Анкета-заява про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку від 15 серпня 2014 року та Анкета-заява клієнта - фізичної особи про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг від 14 липня 2020 року, що підписані [PERSON] , не містять ознак узгодження в письмовій формі умов щодо розміру кредиту, порядку його погашення, строку кредитування, розміру процентів за користування кредитом, відповідальності за неналежне виконання зобов`язань, а Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» та Витяг з Умов та Правил надання банківських послуг, всупереч положенням ст.ст. 207, 1055 ЦК України та ч. 4 ст. 11 Закону України «Про захист прав споживачів» відповідачем не підписані і не доводять про досягнення між сторонами по справі домовленості щодо розміру процентів за користування кредитом, розміру пені та штрафу на умовах визначеними цими документами. Що стосується наданого АТ КБ «ПриватБанк» Паспорту споживчого кредиту за кредитними продуктами: Універсальна, Універсальна ГОЛД від 24 вересня 2018 року, суд зазначає таке. Зміст поняття паспорту споживчого кредиту розкрито законодавцем у статті 9 Закону України «Про споживче кредитування». До укладення договору про споживчий кредит кредитодавець надає споживачу інформацію, необхідну для порівняння різних пропозицій кредитодавця з метою прийняття ним обґрунтованого рішення про укладення відповідного договору, в тому числі з урахуванням обрання певного типу кредиту. Зазначена інформація безоплатно надається кредитодавцем споживачу за спеціальною формою (паспорт споживчого кредиту), встановленою у Додатку 1 до цього Закону, у письмовій формі (у паперовому вигляді або в електронному вигляді з накладенням електронних підписів, електронних цифрових підписів, інших аналогів власноручних підписів (печаток) сторін у порядку, визначеному законодавством) із зазначенням дати надання такої інформації та терміну її актуальності. У такому разі кредитодавець визнається таким, що виконав вимоги щодо надання споживачу інформації до укладення договору про споживчий кредит згідно з частиною третьою цієї статті. Тобто ознайомлення позичальника з паспортом споживчого кредиту та його підписання свідчить про його ознайомлення з пропозиціям кредитодавця та виконання банком свого обов`язку з належного інформування клієнта про наявні кредитні портфелі, відповідно до вимог зазначеного Закону. \~ \~ \~ \~Потрібно розмежовувати форму правочину та спосіб підтвердження виконання переддоговірного обов`язку кредитодавцем по наданню споживачу інформації, необхідної для порівняння різних пропозицій кредитодавця. Способом підтвердження виконання переддоговірного обов`язку кредитодавця є паспорт споживчого кредиту. Ознайомлення з паспортом споживчого кредиту, його підписання споживачем не означає укладення договору про споживчий кредит та дотримання його форми, оскільки в паспорті кредиту не відбувається фіксація волі сторін договору та його змісту. Наведена вище оцінка паспорту споживчого кредиту повністю узгоджується із правовою позицією Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, викладеною у постанові від 23 травня 2022 року у справі № 393/126/20, провадження № 61-14545сво20, в якій Об`єднана палата Касаційного цивільного суду відступила від раніше зроблених висновків у цій категорії спорів. Даний правовий висновок Верховного Суду знайшов своє подальше закріплення і застосування у судовій практиці суду касаційної інстанції, зокрема у постановах Верховного Суду від 15 червня 2022 року у справі № 313/181/21, провадження № 61-20039св21; від 15 червня 2022 року у справі № 383/418/20, провадження № 61-397св21; від 15 червня 2022 року у справі № 333/5483/20, провадження № 61-13959св21. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Крім того, з матеріалів справи вбачається, що паспорт споживчого кредиту підписаний споживачем 24 вересня 2018 року, в той час як анкета - заява, підписана сторонами значно раніше - 15 серпня 2014 року, тобто інформація, зазначена у паспорті споживчого кредиту не відображає істотні умови кредитного договору, що був укладений позичальником з банком у серпні 2014 року та на підставі якого банком нараховувався борг. З наданої позивачем копії паспорту споживчого кредиту неможливо встановити, за яким саме договором визначаються умови за цим паспортом. Вказаний паспорт споживчого кредиту не містить посилання на конкретний договір, на номер картки або рахунку, який обслуговується. До того ж, в паспорті споживчого кредиту зазначено, що умови договору про споживчий кредит можуть відрізнятися від інформації, наведеної в цьому паспорті споживчого кредиту, та можуть залежати від проведеної кредитодавцем оцінки кредитоспроможності споживача з урахуванням, зокрема, наданої ним інформації про майновий та сімейний стан, розмір доходів тощо, а вказана інформація зберігає чинність та є актуальною до 09.10.2018 року. \~ \~ \~ \~ Проте, як вбачається з наданого позивачем розрахунку заборгованості та з банківської виписки по особовому рахунку, відкритому на ім`я [PERSON] , незважаючи на відсутність погодження між сторонами у визначеній законом формі істотних умов договору, позивачем АТ КБ «ПриватБанк» здійснювалось нарахування та погашення процентів не відповідно до положень частини першої статті 1048 ЦК України (на рівні облікової ставки НБУ), а у збільшеному розмірі 2,9% на місяць (34,80% на рік), 3,6% на місяць (43,20% на рік), 3,5% на місяць (42,00% на рік) та 3,4% на місяць (40,80% на рік), як договірних (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Вимоги про стягнення з відповідача заборгованості за договірними відсотками за користування кредитом за заявлений період, а саме з 01 вересня 2022 року по 30 квітня 2023 року включно (згідно розрахунку позивача), оскільки до 01 вересня 2022 року позивач погашав (списував) відсотки за рахунок кредита і додавав до тіла кредита, після 30 квітня 2023 року в пред`явленому позові вимог не заявляв, не ґрунтуються на відповідному письмовому правочині, оскільки, як зазначалося вище, сама Анкета-заява про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку таких умов не містить, а інших угод з цього приводу між сторонами, укладено не було. Зазначене свідчить про необґрунтованість вимоги позивача в цій частині та спростовує розрахунок заборгованості позивача виконаний ним виходячи з того, що сторонами було письмово погоджено розмір процентів в самому договорі. \~ \~ \~ \~Вимоги до відповідача про стягнення процентів за користування позиченими коштами, з підстав та у розмірах встановлених актами законодавства, зокрема статтею 1048 ЦК України позивачем не пред`явлено, а суд відповідно до статті 13 ЦПК України зобов`язаний дотримуватись принципу диспозитивності цивільного судочинства, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для стягнення заборгованості за відсотками за користування кредитом. \~ \~ \~ \~Щодо пред`явленої до стягнення заборгованості за наданим кредитом (тілом кредита). \~ \~ \~ \~За твердженням самого позивача, відповідно до виявленого бажання, відповідачу відкрито один рахунок з встановленим кредитним лімітом у вигляді поновлювальної кредитної лінії на якому обліковується вся заборгованість. До позовної заяви додано розрахунок заборгованості, який складається з трьох частин, а саме: за період з 26 січня 2015 року по 31 травня 2015 року включно, за період з 01 червня 2015 року по 30 червня 2019 року включно та за період з 01 липня 2019 року по 17 липня 2023 року включно. \~ \~ \~ \~ Як вбачається з розрахунку заборгованості, за період з 26 січня 2015 року по 31 травня 2015 року включно та за період з 01 липня 2019 року по 17 липня 2023 року включно, позивач самостійно та безпідставно спрямовував кошти відповідача на погашення заборгованості за договірними відсотками, розмір нарахування яких сторонами письмово погоджений не був, що підтверджується розрахунком заборгованості за ці періоди. Всього, з 26 січня 2015 року по 31 травня 2015 року, позивачем спрямовано на погашення відсотків за рахунок сплачених відповідачем коштів 275,19 грн., а з 01 вересня 2022 року по 30 квітня 2023 року - 9336,55 грн..А тому, сплачені відповідачем кошти мали бути спрямовані на погашення залишку за тілом кредиту. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Наведене абзацом вище твердження, повністю узгоджуються із висновком Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 09 січня 2020 року у справі № 643/5521/19 (провадження №61-20093св19) де зазначено, що: «в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Встановивши, що анкета-заява від 18 березня 2011 року не містить визначення домовленості сторін про сплату відсотків, апеляційний суд дійшов правильного висновку про відсутність підстав для покладення на відповідача обов`язку по сплаті заборгованості за відсотками пеню, комісію і штрафи за несвоєчасну сплату кредиту і процентів за користування кредитними коштами, а відтак, суми надходжень, які банком були розподілені на погашення складових заборгованостей підлягають зарахуванню на погашення саме тіла кредиту. Судова практика у цій категорії справ є незмінною, що не може свідчити про порушення прав банку (правова позиція Великої Палати Верховного Суду, викладена у постанові від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/17, провадження № 14-131цс19)». Даний висновок Верховного Суду знайшов своє подальше закріплення і застосування у судовій практиці суду касаційної інстанції, зокрема і у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 травня 2022 року у справі № 697/302/20 (провадження №61-2498св22). Як також вбачається з розрахунку заборгованості, за період з 01 червня 2015 року по 30 червня 2019 року включно та за період з 01 липня 2019 року по 17 липня 2023 року включно, позивачем, щомісячно, починаючи з 01 липня 2015 року і до 01 вересня 2022 року, погашалися (списувалися) відсотки за рахунок кредита і додавалися до тіла кредита (підтверджується четвертою колонкою розрахунку заборгованості) на загальну суму 37 737,57 грн.. Такий порядок погашення заборгованості по відсоткам за користування кредитними коштами між сторонами, в письмовій формі, не погоджувався, а односторонні та безпідставні дії позивача щодо погашення (списання) відсотків за рахунок кредита і додавання до тіла кредита не відповідають суті кредитних правовідносин, оскільки проценти є платою за використання кредитних коштів. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ У анкеті-заяві про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку процентна ставка не зазначена. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Тому, розрахунок позивача нарахованих і погашених (списаних) за рахунок кредита відсотків є не вірним та спростовується вище зазначеним, що також свідчить про необґрунтованість вимог позивача в цій частині. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Разом з тим, фактично отримані та використані відповідачем кошти, в добровільному порядку, повернуті АТ КБ «ПриватБанк» в повному обсязі. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Так, з розрахунку заборгованості та з банківської виписки вбачається, що сума отриманих відповідачем коштів становить 235798 грн. 89 коп.. На виконання умов договору відповідачем сплачувались грошові кошти, загальна сума яких складає 248398 грн. 14 коп.. Різниця (переплата) між фактично отриманою сумою коштів та сплаченою відповідачем на виконання умов договору коштів становить 12599 грн. 25 коп. (248 398,14 грн. 235 798,89 грн.). \~ \~ \~ \~ Отже, станом на 17 липня 2023 року, заборгованість за наданим кредитом (тілом кредита) відсутня, а фактично отримані та використані відповідачем кошти, в добровільному порядку, повернуті позивачу в повному обсязі. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Таким чином, відсутні правові підстави для задоволення вимог позивача. \~ \~ \~ \~ Згідно з\~ч.\~1,\~ч.\~6\~ст.\~81\~ЦПК України,\~кожна сторона\~повинна довести\~ті обставини,\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог чи\~заперечень,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом.\~Доказування не\~може ґрунтуватися\~на припущеннях. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Крім того, обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом. \~ \~ \~ \~ На підставі викладеного, проаналізувавши надані сторонами докази, розрахунки, суд вважає, що позов є необґрунтованим та не підлягає задоволенню. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Оскільки, у задоволенні позову відмовлено, судові витрати по сплаті судового збору відшкодуванню не підлягають. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ На підставі викладеного,

Outcome: dismissed