Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-08 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом посилаючись на те, що [INFO] помер його батько [PERSON] , Після його смерті відкрилася спадщина до складу якої входить 1/5 частка квартири, що знаходиться в [ADDRESS] . Коли позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті батька, то приватним нотаріусом Івано-Франківського районного нотаріального округу Івано-Франківської області Бродович Л.Я. йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки він в установлений законом строк не прийняв спадщину після смерті [PERSON] . Зазначає, що строк для прийняття спадщини позивач пропустив з поважних причин, зокрема причиною пропуску строку прийняття спадщини стало поширення епідемії COVID-19, на всій території України з 12.03.2020 установлено карантин, який неодноразово продовжувався включно до червня 2023 року. Крім того у зв`язку із військовою агресією російської федерації проти України, введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався і триває на даний час. Враховуючи ці підстави, позивачем заяву про прийняття спадщини було подано як тільки з`явилася така можливість, проте йому відмовили у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. Як наслідок, позивач змушений звертатися до суду та просить визначити додатковий строк для подачі ним до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька [PERSON] , яка помер [INFO] , терміном 3 місяці з часу набрання рішення суду законної сили. Від позивача до суду надійшла заява про слухання справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Відповідачі в судове засідання не з`явилися, однак подали до суду заяви, в якій вказують, що позовні вимоги визнають повністю, просять розгляд справи проводити у їх відсутності. Згідно ч.2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи із наступних підстав. Відповідно до ч. 1\~ст. 1223 Цивільного кодексу України\~право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Згідно з ч. 2\~ст. 1223 Цивільного кодексу України, якщо у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст.ст. 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до\~ст. 1258 ЦК України\~спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від прав на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття. Відповідно до\~ст. 1261 ЦК України\~у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно з частиною третьоюстатті 1272 ЦК Україниза позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. В судовому засіданні встановлено, що позивач по справі є спадкоємцем першої черги майна за законом після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] (а.с.7). Відповідно до свідоцтва про народження [PERSON] у графі батько зазначений [PERSON] (а.с.9). На підставі свідоцтва про право власності на житло від 31.07.1997 року квартира [ADDRESS] належить на праві приватної власності (сумісної або часткової) [PERSON] та членам його сім`ї [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (а.с.10) При зверненні позивача до приватного нотаріуса Івано-Франківського районного нотаріального округу Івано-Франківської області Бродович Л.Я., позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом в зв`язку з пропущенням терміну прийняття спадщини (а.с.6). Строк подачі заяви про прийняття спадщини позивачем було пропущено з поважної причини, такою причиною пропуску строку прийняття спадщини стало поширення епідемії COVID-19 та військова агресія російської федерації проти України. У відповідності до поданих заяв у відповідачів відсутні претензії щодо визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини. Отже, позивачем пропущено строк для прийняття спадщини з поважних причин. Також суд враховує, що принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності», як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть, якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися, як порушення статті 1 Першого протоколу\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. За таких обставин, з огляду на недопущення позбавлення позивача права власності на спадкове майно, враховуючи, що строк для подання заяви про прийняття спадщини позивачем пропущено з поважних причин, суд приходить до висновку, що позов слід задоволити. На підставі викладеного,

Outcome: approved