Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-17 00:00:00

21 лютого 2023 року керівник Слов`янської окружної прокуратури Донецької області звернувся в суд із позовом в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області, Лиманської міської військової адміністрації Краматорського району до [PERSON] про стягнення на користь держави шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок вчинення кримінального правопорушення (злочину) в сумі 23 061 грн.00 копійок. Вимоги позивача\~обґрунтовано тим,\~що вироком\~Краснолиманського міського\~суду Донецької\~області від\~23.07.2021\~року у\~справі 236/2774/21\~затверджено угоду\~ про\~визнання винуватості\~від 30.06.2021\~року,\~укладену між\~прокурором \~Лиманського відділу\~ Слов`янської\~окружної прокуратури\~та [PERSON] \~та [PERSON] \~визнано винуватим\~у вчиненні\~кримінального правопорушення\~,передбаченого\~ч.1\~ст.246\~КК України,\~та призначено\~покарання у\~розмірі 1000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 грн. Цим вироком [PERSON] визнаний винуватим в тому, що 31 травня 2021 приблизно о 08 год. 00 хв. [PERSON] приїхав на своєму автомобілі марки «ГАЗ 53» номерний знак [NUMBER] на відкриту ділянку місцевості, розташовану поблизу [ADDRESS] , яка належить Лиманській об`єднаній територіальній громаді, тобто є комунальною власністю, де\~побачив сирорастущі дерева породи «клен», на порубку яких у нього і виник умисел. Так, [PERSON] , реалізуючи свій злочинний умисел, не маючи спеціального\~дозволу, який дає право на проведення порубки дерев і який посвідчується відповідним\~документом, виданим уповноваженими органами, використовуючи заздалегідь приготовлений та привезений з собою інструмент - бензинову пилку марки «GOODLUCK», в порушення вимог ст. 69 Лісового кодексу України, ст. ст. 5, 12, 38, 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 10 Закону України «Про рослинний світ», а також всупереч вимогам пунктів 2, 3 «Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 № 761 «Про врегулювання питання щодо спеціального використання лісових ресурсів», умисно, здійснив незаконну - порубку\~шістдесяти сироростучих дерев породи «клен», наступними діаметрами: №1 5 см, №2 - 8\~см, №3-14 см, №4-15 см, №5 - 23 см, №6 - 6,0 см, №7 - 9 см, №8 - 13 см, №9- 15 см, №10 - 22,0 см, №11 - 6,0 см, №12 - 9 см, №13 - 13 см, №14 17 см, №15 - 21,5 см, №16 -6,0 см, №17 - 9 см, №18 - 12 см, №19 - 16 см, №20 - 22,0 см, №21 - 20 см, №22 - 18см, №23 - 13 см, № 24 - 9 см, №25 - 5 см, №26 - 6 см, №27 - 10 см, №28 - 13 см, №29 - 16 см, №30 - 21 см, №31 - 19 см, №32 - 17 см, №33 - 12 см, №34 - 9 см, №35 - 4 см, №36 - 5 см, №37 - 7 см, №38 - 12 см, №39-15 см, №40 - 19 см, №41 - 22,0 см, №42 - 20,0 см, №43 -19 см, №44 - 17 см, №45 - 18,0 см, №46 - 13 см, №47 - 10 см, №48 - 8 см, №49 - 13см, №50 - 13 см, №51 - 4 см, №52 - 3 см, №53 - 5 см, №54 - 19см, №55 - 6 см, №56 - 3 см, №57 - 21 см, №58 - 5 см, №59 - 5 см, №60 - 33 см. Відповідно до розрахунку Державної екологічної інспекції у Донецькій області від 25.06.2021 року, розмір шкоди, заподіяної 31.05.2021 року внаслідок незаконної порубки 60\~(шістдесяти) пнів сироростучих дерев породи «клен», що здійснено на підставі Постанови\~Кабінету Міністрів України від 08.04.1999 року № 599 «Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів»,\~ [PERSON] заподіяв істотну шкоду навколишньому природному середовищу на загальну\~суму 23061,00 гривень. Завдана шкода в позасудовому порядку не відшкодована. Прокурор та сторони в судове засідання не з`явились, хоча належним чином були повідомлені про час і місце судового розгляду. Від прокурора та представника Державної екологічної служби Донецької області надійшла заява про розгляд справи у їх відсутність. Таким чином, суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін на підставі наявних доказів. Дослідивши докази , суд встановив наступні обставини. Вироком Краснолиманського міського суду Донецької області від 23.07.2021 року у справі 236/2774/21 затверджено угоду про визнання винуватості від 30.06.2021 року ,укладену між прокурором Лиманського відділу Слов`янської окружної прокуратури і [PERSON] та [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення ,передбаченого ч.1 ст.246 КК України, та призначено покарання у розмірі 1000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 грн. За змістом вироку відповідач 31 травня 2021 приблизно о 08 год. 00 хв. приїхав на своєму автомобілі марки «ГАЗ 53» номерний знак [NUMBER] на відкриту ділянку місцевості, розташовану поблизу [ADDRESS] , яка належить Лиманській об`єднаній територіальній громаді, тобто є комунальною власністю, де\~та реалізуючи свій злочинний умисел, не маючи спеціального\~дозволу, який дає право на проведення порубки дерев і який посвідчується відповідним\~документом, виданим уповноваженими органами, використовуючи заздалегідь приготовлений та привезений з собою інструмент - бензинову пилку марки «GOODLUCK», в порушення вимог ст. 69 Лісового кодексу України, ст. ст. 5, 12, 38, 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 10 Закону України «Про рослинний світ», а також всупереч вимогам пунктів 2, 3 «Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 № 761 «Про врегулювання питання щодо спеціального використання лісових ресурсів», умисно, здійснив незаконну - порубку\~шістдесяти сироростучих дерев породи «клен», наступними діаметрами: №1 5 см, №2 - 8\~см, №3-14 см, №4-15 см, №5 - 23 см, №6 - 6,0 см, №7 - 9 см, №8 - 13 см, №9- 15 см, №10 - 22,0 см, №11 - 6,0 см, №12 - 9 см, №13 - 13 см, №14 17 см, №15 - 21,5 см, №16 -6,0 см, №17 - 9 см, №18 - 12 см, №19 - 16 см, №20 - 22,0 см, №21 - 20 см, №22 - 18см, №23 - 13 см, № 24 - 9 см, №25 - 5 см, №26 - 6 см, №27 - 10 см, №28 - 13 см, №29 - 16 см, №30 - 21 см, №31 - 19 см, №32 - 17 см, №33 - 12 см, №34 - 9 см, №35 - 4 см, №36 - 5 см, №37 - 7 см, №38 - 12 см, №39-15 см, №40 - 19 см, №41 - 22,0 см, №42 - 20,0 см, №43 -19 см, №44 - 17 см, №45 - 18,0 см, №46 - 13 см, №47 - 10 см, №48 - 8 см, №49 - 13см, №50 - 13 см, №51 - 4 см, №52 - 3 см, №53 - 5 см, №54 - 19см, №55 - 6 см, №56 - 3 см, №57 - 21 см, №58 - 5 см, №59 - 5 см, №60 - 33 см. Відповідно до розрахунку Державної екологічної інспекції у Донецькій області від 25.06.2021 року, розмір шкоди, заподіяної 31.05.2021 року внаслідок незаконної порубки 60\~(шістдесяти) пнів сиро ростучих дерев породи «клен», що здійснено на підставі Постанови\~Кабінету Міністрів України від 08.04.1999 року № 599 «Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів»,\~ [PERSON] заподіяв істотну шкоду навколишньому природному середовищу на загальну\~суму 23061,00 гривень. Зі змісту вироку [PERSON] , при затвердженні угоди про визнання винуватості визнав себе винним в тому числі і в завданні істотної майнової шкоди навколишньому природному середовищу на загальну\~суму 23061,00\~гривень. Вирок не оскаржений, відтак, набрав законної сили. Відповідно до ч. 3 ст. 28 Цивільного процесуального кодексу України позови про відшкодування шкоди, завданої внаслідок скоєння злочину, можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача, або за місцем завдання шкоди. Частиною 6 статті 82 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що вирок суду в кримінальному провадженні, який набрав законної сили, є обов`язковим для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Частиною 7 зазначеної статті правова оцінка надана судом певному факту при розгляді іншої справи не є обов`язковою для суду. Таким чином, факт вчинення кримінального правопорушення, місце вчинення, розмір шкоди, особу винного, його вину є обставинами, які встановлені вироком суду, який набрав законної сили і є обов`язковими для суду, який розглядає справу про правові наслідки дій осіб, стосовно яких ухвалено вирок, і не підлягають доказуванню. Згідно з ч. ч. 1, 3, 7 ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до обвинуваченого. Цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Статтею 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Відповідно до вимог п. «д» ч. 1 ст. 12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» громадяни України зобов`язані компенсувати шкоду, заподіяну забрудненням та іншим негативним впливом на навколишнє природне середовище. Положеннями ч.ч. 4, 5 ст. 68, ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до частини 1 статті 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними діями відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно з п. 1 Положення про державну екологічну інспекцію, затвердженого Указом Президента України № 454/2011 від 13.04.2011, Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів України. Держекоінспекція України входить до системи органів виконавчої влади. Основними завданнями Держекоінспекції України згідно з п. 3 вказаного Положення є реалізація державної політики зі здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення та охорони природних ресурсів. Державна екологічна інспекція у Донецькій області згідно з вимогами Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженого наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07 квітня 2020 року № 230, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 16 квітня 2020 р. за № 350/34633, є територіальним органом Державної екологічної інспекції України, який діє у складі Держекоінспекції України і їй підпорядковується. Основними завданнями Державної екологічної інспекції в області є реалізація повноважень Держекоінспекції України у межах відповідної території. Відповідно до п 9 зазначеного Положення, Державна екологічна інспекція пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами. За змістом позову, саме на прокурора покладено необхідність захисту інтересів держави у зв`язку з невжиттям заходів щодо відшкодування завданої шкоди компетентним органом державної влади в даному випадку Державною екологічною інспекцією у Донецькій області, сам факт невжиття заходів уповноваженим компетентним органом свідчить про наявність відповідних підстав для звернення до суду саме прокурором, вказана правова позиція викладена в Постанові Великої Палати Верховного Суду у судовій справі № 903/129/18 від 15.10.2019. Відповідно до правової позиції Великої Палати Верхового Суду, що викладена у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо. Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора не обґрунтованим. Відтак, враховуючи вищезазначене, суд вважає, що у даному випадку наявні підстави для представництва інтересів держави в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області до відповідача про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної порубки лісу. Відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України, джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України у частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності; до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать: 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Відповідно до вимог ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», частина грошових стягнень за порушення норм і правил охорони навколишнього природного середовища та шкода, заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища спрямовується до спеціально створених фондів охорони навколишнього природного середовища у відповідних місцевих бюджетах за місцем заподіяння екологічної шкоди. Таким чином , суд вважає доведеним, що дії відповідача перебувають в причино наслідковому зв`язку із настанням шкоди природному середовищу, яка становить 23061 гривні, а тому з нього як із заподіювача шкоди слід стягнути зазначені кошти в повному обсязі, задовольнивши позов прокурора. Судові витрати складаються із судового збору , який становив на дату звернення до суду 1073.60 гривень. Позивач на підставі ст.5 Закону України « Про судовий збір» звільнений від сплати судового збору при зверненні до суду. На підставі ст.141 ЦПК України судові витрати слід покласти на відповідача в повному обсязі. На підставі наведеного,

Outcome: approved