Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-14 00:00:00

[PERSON] , який діє в інтересах [PERSON] , звернувся до суду з позовом до Нікопольської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обгрунтвання вимог посилається на те, що [INFO] померла [PERSON] , яка доводиться позивачці рідною бабусею і з якою на день смерті вона мешкала за адресою: [ADDRESS] . Після її смерті інших спадкоємців не залишилось, так як чоловік померлої бабусі - [PERSON] - помер [INFO] . Батько позивачки [PERSON] [INFO] також помер. На початку вересня 2023 року, під час прибирання у квартирі померлої [PERSON] та перегляду документів, позивачка знайшла заповіт, посвідчений 06 грудня 2016 року Іопелем С.О., приватним нотаріусом Нікопольського міського нотаріального округу, за реєстровим номером № 4890, яким [PERSON] належну їй квартиру [ADDRESS] ,\~заповіла позивачці\~по справі.\~Оскільки позивачка не мешкала разом з померлою, вона не могла знати, та, навіть, підозрювати, що померла [PERSON] могла скласти заповіт на її користь. За життя вона про це ніколи не казала. Тому, після встановлення наявності заповіту, позивачка одразу (08 вересня 2023 року) звернулась до приватного нотаріуса Нікопольського районного нотаріального округу Ковтюх А.В. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, проте, їй було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для прийняття спадщини, про що було винесено Постанову № 72/02-31 від 08 вересня 2023 року. Також, нотаріусом позивачці було надано Витяг із Спадкового реєстру № 73872304 від 08.09.2023 року, з якого вбачається, що спадкової справи після смерті [PERSON] , до звернення позивача, не заводилась. Таким чином, враховуючи вищевикладені обставини, він змушений звернутися в інтересах [PERSON] до суду та просить встановити додатковий строк, тривалістю в три місяці з дня вступу рішення суду в законну силу для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , яка мешкала за адресою: [ADDRESS] . Позивач в судове засідання не з`явилась, від її представника [PERSON] на адресу суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, на задоволенні позову наполягав та просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі (а.с.69). Відповідач про розгляд справи був повідомленим належним чином, однак, своїм правом на подання до суду відзиву на позовну заяву не скористався, при цьому, 15 січня 2024 року на адресу суду від представника відповідача надійшла заява, в якій вона просить розгляд справи проводити за їх відсутності та ухвалити рішення, у відповідності до вимог чинного законодавства (а.с.70-71). Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, суд приходить до наступного. Згідно зі ст.6 Конвенції „Про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій. У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Згідно ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк в шість місяців, який починається з моменту відкриття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини по поважній причині, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подачі ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. При цьому, правила ч.3 ст.1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Як встановлено судом, [INFO] померла [PERSON] про що свідчить актовий запис № 3156, складений 27 грудня 2021 року Нікопольським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства (м.Дніпро) (а.с.4). Як вбачається з матеріалів справи, померла за час свого життя розпорядилась належним їй майном та 06 грудня 2016 року склала заповіт, зареєстрований в реєстрі за № 4890, посвідчений приватним нотаріусом\~Нікопольського міського\~нотаріального округу\~за реєстровим\~номером №\~4890,\~якимналежну їй квартиру [ADDRESS] , заповіла [PERSON] - позивачці по справі (а.с.45). При цьому, у відповідності до матеріалів справи, позивачка з причини необізнаності про наявність заповіту 08 вересня 2023 року звернулась до приватного нотаріуса Нікопольського районного нотаріального округу Ковтюх А.В. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом (а.с.39). Однак, у вчиненні нотаріальних дій їй було відмовлено у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для прийняття спадщини, про що було винесено Постанову № 72/02-31 від 08 вересня 2023 року (а.с.6). Як вбачається з матеріалів справи, представник позивача в обґрунтування заявлених позовних вимог щодо звернення до суду послалася на те, що строк для прийняття спадщини його довірителькою було пропущено з поважної причини, оскільки про наявність заповіту їй відомо не було, а, тим паче, вона фактично проживала за іншою адресою, тому відомості щодо наявності заповіту їй відомі не були, що, на думку суду, є поважними причинами пропуску. Згідно\~ч.3\~ст.1272 ЦК України,\~ за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. В силу ч.1\~ст.76 ЦПК України,\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Положеннями ч.ч.1, 5, 6\~ст.81 ЦПК України\~ визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.\~\~ Таким чином, враховуючи вищевикладене, а також враховуючи той факт, що в матеріалах справи наявні докази про поважність пропуску подання заяви про прийняття спадщини, які свідчать про обґрунтованість вимог, суд \~вважає, що \~дані \~обставини \~пов`язані \~з об`єктивними \~та істотними труднощами для спадкоємця, що дає суду підстави визнати обставини поважними та вважає доцільним надати [PERSON] додатковий строк в три місяці для прийняття спадщини, починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили.

Outcome: approved