Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-17 00:00:00

Позивач звернувся\~до суду\~із позовом\~до відповідача\~про визначення\~додаткового строку\~два місяці\~для подання\~ним заяви\~про прийняття\~спадщини.\~ В\~обґрунтування позову\~зазначив,\~що [INFO] померла\~його двоюрідна\~племінниця [PERSON] ,\~внаслідок чого\~відкрилась спадщина.\~Позивач має\~право на\~спадкування майна\~ [PERSON] .\~Однак, у встановлений законом строк заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори не подав. Оскільки, про те, що померла була власником земельної ділянки дізнався нещодавно. Крім того, проживає в селі, має похилий вік та часто хворіє. Також були відсутні документи, які підтверджують родинні відносини, що створювали додаткову перешкоду для звернення до нотаріуса. У підготовче судове засідання позивач не з`явився, проте у позові просить розглянути справу без його участі. Позов підтримує. Представник відповідача надав суду заяву про розгляд справи у відсутність представника. Позов визнають повністю. Відзив на позов не надіслали. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Згідно ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення, зокрема у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Дослідивши матеріали справи суд приходить наступного висновку. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію смерті (а.с. 3). Позивач\~має право\~на спадкування\~майна [PERSON] \~за законом.\~Однак у встановлений законом строк заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори не подав, оскільки про те, що померла була власником земельної ділянки дізнався нещодавно. Крім того, проживає в селі, має похилий вік та часто хворіє. Також були відсутні документи, які підтверджують родинні відносини, що створювали додаткову перешкоду для звернення до нотаріуса. Згідно довідки виданої Карильським старостинським округом Коропської селищної ради від 11.12.2023 № 14-16/368 [PERSON] , [INFO] здійснив поховання своєї двоюрідної племінниці [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с. 8). Згідно Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 75300438 від 28.12.2023 року спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась. Відповідно до ст. ст. \~1216,\~1217 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно зі\~статтею 1218 Цивільного кодексу України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини. Відповідно до частини 1 статті\~1269, частини 1 статті\~1270 Цивільного кодексу України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 1 статті 1220, частина 1 статті\~1270 Цивільного кодексу України). Згідно зі\~статтею 1272 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пунктом 24\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування»\~судам роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини 3\~статті 1272 Цивільного кодексу України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оскільки заявлені вимоги ґрунтуються на законі, і не порушують права, свободи чи інтереси інших осіб, спадщина ніким не прийнята, а причина пропуску строку прийняття позивачем спадщини є поважною, позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved