Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-17 00:00:00

У грудні 2023 року [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] звернулися до суду з заявою ,\~в якій\~просять встановити факт належності заявникам правовстановлюючого документа, а саме свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] ж виданого Краснокутським районним комітетом приватизації Краснокутської районної Ради народних депутатів Харківської області від 29 грудня 1994 року . В обгрунтування своєї заяви [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] зазначили, що\~ 29.12.1994 Краснокутським районним комітетом приватизації Краснокутської районної Ради народних депутатів Харківської області на ім`я [PERSON] та членів його сім`ї: [PERSON] , [PERSON] , було видано свідоцтво про право власності на житло № [NUMBER] , відповідно до якого заявникам на праві спільної сумісної власності належить одноквартирний будинок [ADDRESS] . У вказаному документі ім`я та прізвища заявників не відповідають паспортам громадянина України , оскільки ім`я заявника [PERSON] , замість [PERSON] , а прізвища [PERSON] та [PERSON] , замість [PERSON] та [PERSON] . У зв`язку з даними обставинами заявники не можуть використати своє право на приватизацію земельної ділянки біля вказаного будинку , так як вказані розбіжності у документах не ідентифікують їх як одну і ту саму особу. У судове засідання заявники не з`явилися, подали до суду заяви слухати справу у їх відсутність,\~ заяву\~ підтримали, просять задовольнити. Представник заінтересованої особи у судове засідання не з`явився, однак надав до суду заяву, в якій прохав суд слухати справу у його відсутність, проти задоволення заяви не заперечував, ухвалити рішення на розсуд суду. Враховуючи викладене та вимоги ч.3\~ст. 211 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи на підставі наявних матеріалів. У зв`язку з неявкою в судове засідання усіх учасників справи, відповідно до положень ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, суд розглянув цивільну справу без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису. Суд, вивчивши матеріали справи, дійшов наступних висновків. Матеріалами справи встановлено, що відповідно до\~ паспорта громадянина України\~ серії [NUMBER] , виданого\~ Краснокутським РВ\~ УМВС України в Харківській області 04\~січня 1997 року, заявник\~ записаний як\~ [PERSON] , [INFO] , уродженець с.Нижні Піни Ракітянського району Бєлгородської області. (а.с. 7) Згідно паспорта громадянина України\~ серії [NUMBER] , виданого\~ Краснокутським РВ\~ УМВС України в Харківській області 14\~березня 2005 року, заявниця\~ записана як\~ [PERSON] , [INFO] , уродженка с.Нижні Піни Ракитянського району Бєлгородської області. (а.с. 9) Заявниця [PERSON] , у свідоцтві про народження серії [NUMBER] та у свідоцтві про шлюб серії [NUMBER] записана як [PERSON] , [INFO] , уродженка\~смт Краснокутськ Краснокутського району Харківської області. (а.с. 15) 29 грудня 1994 року Краснокутським районним комітетом приватизації Краснокутської районної Ради народних депутатів Харківської області на ім`я [PERSON] та членів його сім`ї: [PERSON] , [PERSON] , було видано свідоцтво про право власності на житло № [NUMBER] , відповідно до якого вказаним особам на праві спільної сумісної власності належить одноквартирний будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] (запис у реєстровій книзі № 22-2331). (а.с. 17) У вказаному свідоцтві про право власності на житло були допущені граматичні помилки та не вірно зазначено ім`я та прізвища власників будинку, які не відповідають паспортам громадянина України заявників . У зв`язку з розбіжностями в написанні імені та прізвищ заявників у паспорті громадянина України та правовстановлюючому документі на будинок, у заявників виникли перешкоди у приватизації земельної ділянки . У відповідності з п.5 ч.1 ст.293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. У відповідності з п. 6 ч. 1 ст. 315 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають справи про встановлення фактів належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті. Відповідно до листа ВСУ 01.01.2012 «Про судову практику розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» коли установи, які видали ці документи, не можуть виправити допущені в них помилки, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 256 ЦПК ( в ред.2004 р.) громадяни мають право звернутися до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документа. Проте сам по собі факт належності документа не породжує для його власника жодних прав, юридичне значення має той факт, що підтверджується документом. Таким чином, для заявника важливо не так саме одержання документа, як оформлення особистих чи майнових прав, що випливають із цього факту. Це означає, що в судовому порядку можна встановити належність громадянину такого документа, який є правовстановлюючим. Пунктом 1\~Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року\~із змінами «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» встановлено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Предметом розгляду заяви є встановлення факту належності правовстановлюючого документа, який необхідний заявникам для оформлення особистих, майнових прав, що випливають із цього факту. Проаналізувавши зазначене свідоцтво про право власності на житло , інші письмові докази суд дійшов висновку, що\~ [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] \~це одна і та ж особа. Встановлення факту належності правовстановлюючого документу, про який просять заявники має для них юридичне значення, оскільки дозволяє реалізувати право на приватизацію земельної ділянки . Згідно зі ст.12, ст.81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1, ч.2\~ст.89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Таким чином, зібрані по справі докази, які є належними і допустимими та їх належна оцінка, вказує на наявність підстав для задоволення заяви [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] про встановлення факту, що має юридичне значення. На підставі викладеного,

Outcome: approved