Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-22 00:00:00

І. Описова частина Стислий зміст позовних вимог позивача та позиції відповідача До Добровеличківського районного суду Кіровоградської області 15 серпня 2023 року надійшла позовна заява, в якій представник позивача [PERSON] в інтересах позивача [PERSON] просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її свекрухи [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування\~позову представник\~позивача [PERSON] \~зазначає,\~ що [INFO] померла свекруха позивачки [PERSON] . Після смерті останньої відкрилася спадщина на належне їй майно, а саме: земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва загальною площею 6,63 га. За життя померла [PERSON] вказану земельну ділянку заповіла позивачці, зазначений заповіт до моменту смерті спадкодавця не змінювався та не скасовувався. Після смерті спадкодавця позивачка хворіла з 13.07.2016 по 13.01.2017, що стало причиною пропуску строку. Також відстань від постійного місця проживання позивачки до місця відкриття спадщини становить більше ніж 720 км, що для позивачки, яка не має власних транспортних засобів є значною відстанню і має суттєве значення з урахуванням стану її здоров`я в силу похилого віку. Також позивачка зазначає, що примірник заповіту яким вона змогла скористатися та реалізувати своє спадкове право до позивачки потрапив лише у 2023 році після чого вона негайно звернулася до відповідного нотаріуса та отримала відмову. Зазначене спонукало представника позивача звернутися до суду з відповідним позовом . Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив задовольнити. Доводи представника заявника в судовому засіданні були аналогічними змісту позовної заяви. Представник відповідача [PERSON] подав до суду відзив на позовну заяву та просив відмовити у задоволенні позову. Звертає увагу суду на те, що твердження позивачки про її перебування в період з 13.07.2016 по 13.01.2017 на амбулаторному лікуванні не відповідає дійсності. Так, позивачем на підтвердження даного факту надана довідка Піщанобрідської амбулаторії загальної практики-сімейної медицини №297 від 23.06.2023 . З даної довідки вбачається, що [PERSON] періодично хворіла та відповідно періодично знаходилася на амбулаторному лікуванні та не була позбавлена можливості надіслати заяву нотаріусу поштою. А тому факт перебування її на амбулаторному лікуванні не свідчить про об`єктивні, непереборні, істотні труднощі у своєчасному поданні заяви нотаріусу. Також зазначили, що [PERSON] (спадкодавець) проживала разом із своєю донькою [PERSON] з 1997 року по день смерті за адресою [ADDRESS] . З 2009 року [PERSON] втратила зір у зв`язку із наявністю глаукоми в тяжкій неоперабельній формі. Тому пересування її було можливе тільки в присутності доньки. Впродовж з 2009 року по день смерті вона від`їжджала разом з донькою лише до м.Маріуполя. Тому у [PERSON] є не безпідставні сумніви в дійсності заповіту, посвідченого 03.04.2012 Піщанобрідською сільською радою Добровеличківського району Кіровоградської області. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні заперечував з приводу позовних вимог та просив відмовити в їх задоволенні так як строк прийняття спадщини пропущений не з поважних причин, а позивачка мала достатньо часу та можливостей звернутися до нотаріуса про прийняття спадщини. Відповідач Піщанобрідська сільська рада Новоукраїнського району Кіровоградської області будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи по суті, явку свого представника в судове засідання не забезпечили. Надали до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності. Третя особа,\~яка не\~заявляє самостійних\~вимог на\~стороні відповідача\~приватний нотаріус\~Чугуївського районного\~нотаріального округу\~Харківської області\~Оксендлєр О.Б.\~будучи належним\~чином повідомленою\~про час\~та місце\~розгляду справи\~по суті,\~явку свого\~представника в\~судове засідання\~не забезпечила. Надала до суду заяву про те що не заперечує проти позову та просить розглянути цивільну справу без її участі та винести рішення у відповідності з чинним законодавством України. Процесуальні дії суду Ухвалою судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 07.09.2023 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд даної цивільної справи здійснювати за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Ухвалою судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 02.11.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. ІІ. Мотивувальна частина Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Дослідивши заяву по суті спору, письмові докази, суд вважає встановленими такі фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини. Зі свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 14 липня 2016 року, виданого Чугуївським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, встановлено, що [PERSON] померла [INFO] в місті Чугуїв Харківської області ( а.с.6). Згідно із заповітом, посвідченого секретарем Піщанобрідської сільської ради Пархоменко Т.А. 03.04.2012 встановлено, що [PERSON] на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: належну їй земельну ділянку на підставі державного акту ІV-КР №005316 заповіла [PERSON] (а.с. 7). Згідно з листом приватного нотаріуса Чугуївського районного нотаріального округу Харківської області Оксендлєр О.Б. від 10.06.2023 №408/01-16 встановлено, що [PERSON] звернулася із заявою про прийняття спадщини за заповітом, посвідченим 03.04.2012, зареєстрованого в реєстрі за №55 Піщанобрідською сільською радою Добровеличківського району Кіровоградської області, після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Спадкоємецею за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , та на день смерті була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] , є її дочка [PERSON] , яка спадщину прийняла тим, що відповідно до вимог ст.1268 ЦК України постійно проживала разом зі спадкодавицею на час відкриття спадщини. Тому запропонувала [PERSON] звернутися до спадкоємиці [PERSON] , дочки спадкодавиці [PERSON] щодо подання згоди на прийняття спадщини спадкоємцем, який пропустив строк для прийняття спадщини. Або вирішити питання про прийняття спадщини за заповітом у судовому порядку ( а.с. 9). Відповідно до наданої інформації секретаря Піщанобрідської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області від 26.06.2023 №01-22/163/2, з`ясовано, що [PERSON] , жителька м.Чугуїв Харківської області на даний час зареєстрована як внутрішньо переміщена особа на території Піщанобрідської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області за адресою [ADDRESS] ( а.с. 11). Із заяви від 12.06.2023, адресованої приватному нотаріусу Оксендлєр О.Б., встановлено, що [PERSON] прийняла спадщину за ч.3 ст.1268 ЦК України за законом відповідно до ст. 1241 ЦК України, ст.1261 ЦК України після смерті матері [PERSON] ( а.с. 27). Згідно з Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № витягу 72789766 дата видачі 12.06.2023, до Спадкового реєстру внесено реєстраційний запис, параметрами якого є реєстрація спадкової справи, номер у спадковому реєстрі: 70773255, номер у нотаріуса 120/2023, місце заведення Харківська область, Чугуївський район, приватний нотаріус Оксендлєр О.Б., дата заведення: 12.06.2023, спадкодавець: [PERSON] (а.с. 32). З Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № інформаційної довідки 72789777, дата видачі 12.06.2023, з`ясовано, що у Спадковому реєстрі знайдено інформацію про заповіт номер у спадковому реєстрі: 1461549, стан: чинний, дата посвідчення [INFO] , місце посвідчення Харківська область, Чугуївський район, приватний нотаріус Алексик Т.В., інформація про заповідача [PERSON] . А також, заповіт номер у спадкову реєстрі: 59844636, стан чинний, дата посвідчення 03.04.2012, місце посвідчення Кіровоградська область, Піщанобрідська сільська рада Добровеличківського району, інформація про заповідача [PERSON] (а.с. 33). Згідно з довідкою від 02.06.2023 №617, виданої Піщанобрідською сільською радою Новоукраїнського району Кіровоградської області, встановлено, що [PERSON] , [INFO] , уродженка села Піщаний Брід, померла [INFO] . Від імені померлої виконкомом Піщанобрідської сільської ради складено та посвідчено заповіт за №55 від 03.04.2012 (а.с.42). З довідки №Ш-18/1249-ЦА від 18.05.2023, виданої Чугуївською міською радою Харківської області, встановлено, що [PERSON] , яка зареєстрована за адресою [ADDRESS] , на день смерті її матері [PERSON] , яка проживала за адресою [ADDRESS] , та померла [INFO] , з нею були зареєстровані: [PERSON] , донька; [PERSON] , зять; [PERSON] , брат (а.с. 43). Мотиви, з яких виходить суд, та застосування норм права Частиною першою статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 5 ЦПК України передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Згідно зі статтею 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно зі статтями 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення. Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її. Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану. Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно з частиною п`ятою статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 червня 2021 року в справі №484/1626/20 (провадження № 61-18752св20) зроблено висновок, що: «поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи». Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу. За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом встановлено, що позивачка дійсно пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, так як вона не була обізнана про існування вищевказаного заповіту, складеного спадкодавицею на її користь, а також у період строку, наданого законодавством для подачі заяви про прийняття спадщини, а саме з 13.07.2016 по 13.01.2017 знаходилася на амбулаторному лікуванні, крім того позивачка постійно проживає у сільській місцевості у с. Піщаний Брід Новоукраїнського району Кіровоградської області, а спадкова справа нотаріусом відкрита у м.Чугуїв Харківської області, на відстані більш ніж 720 км, що урахуванням похилого віку є значною відстанню. Суд зазначає, що позивачка не є спадкоємицею першої черги за законом та до 2023 року не знала про існування заповіту, а матеріали спадкової справи протилежного не доводять. Позивачці про існування заповіту стало відомо в червні 2023 року. У постанові від 15 квітня 2021 року у справі № 591/1271/18 (провадження № 61-195св21) Верховний Суд погодився з висновками судів першої та апеляційної інстанцій про те, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту, за встановлених у цій справі обставин, є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. За встановленими у цій справі обставинами нотаріус не виконала вимог статті 63 Закону України «Про нотаріат» та не вчиняла дії для повідомлення позивача про відкриття спадщини, не здійснила його виклик як спадкоємця за заповітом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, що свідчить про неналежне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця. Суд зазначає, що позивач не є близьким родичем спадкодавця, не проживав з ним, про існування заповіту дізнався лише 2023 році, тобто вже після спливу шестимісячного строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини. Наведені обставини підтверджують поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини необхідно ураховувати свободу заповіту, як фундаментальний принцип спадкового права. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Зазначене узгоджується з правовим висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17. В зв`язку із вищевикладеним, суд приходить до висновку, що позовні вимоги, заявлені позивачем є цілком обґрунтованими, відповідають чинному законодавству, тому вважає за можливе визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини. Що стосується заявлених позовних вимог до Піщанобрідської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області, то ці вимоги є безпідставними, так як Піщанобрідська сільська рада Новоукраїнського району Кіровоградської області як сторона відповідача не повинна відповідати за пред`явленим позовом, так як не має жодного відношення до предмета спору, а тому є неналежним відповідачем. Отже позовні вимоги, які заявлені до Піщанобрідської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області задоволенню не підлягають. За змістом пункту 1 частини 2 статті 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Судовий збір та судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на сторони пропорційно задоволених вимог. На підставі ч.3 ст. 1272 ЦК України,

Outcome: partial