Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-23 00:00:00

В листопаді 2023 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до Акціонерного товариства «Державний Ощадний Банк України» в якому просить: 1) зобов`язати AT «Державний Ощадний Банк України» скасувати заборгованість в сумі 40 000 грн. по кредитному рахунку № [NUMBER] ; 2) стягнути з AT «Державний Ощадний Банк України» неправомірно стягнуті кошти в сумі 4 749 грн. 91 коп. та повернути їх на її кредитний рахунок № [NUMBER] . В обґрунтування позовних вимог зазначила, що 20 лютого 2020 року між нею та AT «Державний Ощадний Банк України» було підписано Заяву про приєднання № 69785211/100419 та відкрито поточний рахунок за тарифним пакетом «зарплатний» - № [NUMBER] та поточний рахунок за тарифним пакетом «мій комфорт» № [NUMBER] (кредитний). При відкритті кредитного рахунку було встановлено кредитний ліміт в сумі - 5000 грн. 22 березня 2023 року без її згоди та відома було збільшено кредитний ліміт та нараховано на кредитний рахунок 40000 грн. 25 травня 2023 року з її кредитного рахунку в ТВБВ № 10026/0877 філії - Головного управління по м. Києву та Київській області (м. Біла Церква, бульвар М. Грушевського, 40) невідомими особами було знято кошти в сумі 41 186 грн. В цей час вона знаходилася за основним місцем роботи та ані банківську картку, ані пін-код до неї іншим особам не передавала та ніколи не повідомляла. Позивач відразу написала заяву до Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області на підставі якої було відкрито кримінального провадження за номером 12023111030002609. Не дивлячись на порушення кримінального провадження, банк продовжує стягувати з неї кошти, які вона не отримувала, блокує мої рахунки. Протягом травня-вересня 2023 року з зарплатного рахунку постійно знімалися грошові кошти в невеликих розмірах. Вважає, що такі дії банку є незаконними. Заробітна плата є єдиним доходом і джерелом існування. Відповідно до діючого законодавства, стягнення на заробітну плату можуть накладатися тільки за відповідними рішеннями правоохоронних органів, тільки за рішенням суду. Ухвалою суду від 15 листопада 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомленням (виклику) учасників справи. Позивач отримала ухвалу про відкриття провадження у справі 17 листопада.2023 року. Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 11 грудня 2023 року в задоволенні клопотання представника відповідача Кулініч Олексія Володимировича, про розгляд справи за правилами загального позовного провадження в справі за [PERSON] до Акціонерного товариства «Державний Ощадний Банк України, про захист прав споживачів, скасування заборгованості, повернення безпідставно списаних коштів з карткового рахунку - відмовлено. Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 11 грудня 2023 року заяву відповідача, про продовження процесуального строку, встановленого судом, на подачу відзиву у справі за позовною заявою [PERSON] до Акціонерного товариства «Державний Ощадний Банк України, про захист прав споживачів, скасування заборгованості, повернення безпідставно списаних коштів з карткового рахунку - задоволено. 29 грудня 2023 року до суду надійшов відзив від представника відповідача з проханням відмовити в задоволенні позовних вимог, виходячи з наступного. 25.02.2020 між банком та [PERSON] було укладено договір у вигляді Заяви про приєднання № 69785211/100419 до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу Згідно п. 3.6.1. Заяви про приєднання - Клієнту відкривається поточний рахунок № [NUMBER] в гривнях України на умовах тарифного пакету «Зарплатний». Тарифів за користування платіжною карткою, розмішених на сайті банку та на інформаційних стендах, що знаходяться у приміщеннях установ Банку. На даний рахунок Клієнта Банком встановлено кредитний ліміт у розмірі 5000,00 грн. який згодом було збільшено до 40 000.00 грн. В подальшому, між Банком та [PERSON] 30.05.2023 було укладено договір у вигляді Заяви про приєднання № 69785211/100419 до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки). Згідно п.3.1. Заяви про приєднання шляхом підписання цієї Заяви про приєднання до Договору ДКБО, клієнт беззастережно приєднується до Договору в редакції, яка на день підписання цієї заяви на приєднання розміщена на інтернет-сторінці Банку www.oschadbank.ua та укладає з Банком договір складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку, договору банківського вкладу. Кредитного договору, умови надання інших послуг та підтверджує своє ознайомлення з умовами договору. Згідно п. 3.2 Заяви на приєднання, сторони погодили, що ця заява є двостороннім правочином Клієнта і Банку, невід`ємною частиною договору і містить індивідуальну частину договору в розумінні Закону України «Про фінансові послуги на державне регулювання ринків фінансових послуг» щодо послуг (фінансових операцій) зазначених в ній Заяві про приєднання. Згідно п. 3.3 Заяви про приєднання відповідно до умов договору банк відкриває на ім`я клієнта поточний рахунок операції за яким можуть здійснюватися з використанням електронного платіжного засобу (далі - Картка) за дебетово-кредитною схемою. За умовами п. 3.6. Заяви про приєднання - Банк, на підставі наданих Клієнтом, відповідно до вимог чинного законодавства України документів, відкриває Клієнту картковий рахунок за тарифним пакетом «MORE». Згідно п.п. 3.6.1. Заяви про приєднання - Клієнту відкривається поточний рахунок № [NUMBER] в гривнях України (далі - Рахунок) на умовах тарифного пакету «MORE». Тарифів за користування платіжною карткою, розміщених на сайті банку та на інформаційних стендах, що знаходяться у приміщеннях установ Банку (далі - Тарифи). Відповідно до п.п. 3.6.2 Заяви про приєднання. Банк відкриває рахунок № [NUMBER] в гривнях України, код Банку 322669 т а надає клієнту платіжну картку тину МС DEBIT WORLD РР (МОРЕ Тіффані) та ПІП конверт до неї (в разі наявності). Наступним абзацом сторони погодили, що шляхом підписання цієї заяви про приєднання. Клієнт надав згоду Банку на спрямування грошових коштів отриманих в кредит за Банківським продуктом «Моя Кредитка» в рахунок повного погашення наявних використаних лімітів кредитів, встановлених на умовах інших банківських продуктів на його поточних рахунках, відкритих в Банку, операції за якими здійснюються з використанням платіжних карток. 26.06.2023 Позивач звернулась до AT «Ощадбанк» з заявою про реструктуризацію простроченої кредитної заборгованості, в даній заяві вказується, що у зв`язку з погіршенням платоспроможності внаслідок зменшення розміру заробітної плати. Позивач просила здійснити реструктуризацію простроченої заборгованості за кредитом шляхом рефінансування заборгованості на умовах БП «Моя кредитка»: шляхом встановлення кредиту (відновлювальної кредитної лінії за БП «Моя кредитка» на умовах тарифного пакету «MORE» з одночасним погашенням діючої кредитної заборгованості в повному обсязі. Після отримання Банком вищевказаної заяви, 26.06.2023 Висновком-рішенням погодження надання (встановлення) кредиту AT "Ощадбанк" за №АА3368590969/260623 [PERSON] за цільовим призначенням «споживчі цілі» за номером рахунку [NUMBER] (тобто на рахунок, що було відкрито згідно Заяви на приєднання від 30.05.2023р). встановлено ліміт (відновлювальну кредитну лінію) у розмірі 48 100.00 гри. Процентна ставка визначена у розмірі 46.800 % річних. AT «Ощадбанк» виконав свої зобов`язання за Заявою про реструктуризацію простроченої кредитної заборгованості, встановивши Клієнту ліміт кредитування в розмірі визначеному висновком - рішенням погодження надання (встановлення) кредиту від 26.06.2023 та спрямувавши дані кредитні кошти в рахунок погашення зобов`язань клієнта перед AT «Ощадбанк». 25.05.2023 операції з переказу коштів здійснено в системі «Ощад 24/7» у новому мобільному додатку. Операції підтверджено біометричними даними (Fасе ID Touch ID або ж кодом доступу, який встановлюється на етапі авторизації в мобільному додатку. Для реєстрації і встановлення нового мобільного додатку були використані реквізити ПК та ПІН-код до неї, які відомі тільки клієнту, а також одноразові OTP-паролі, які надаються клієнту в автоматичному режимі на фінансовий номер мобільного телефону. Ризик і відповідальність за несанкціоноване використання логіна і, пароля, карткового пароля несе виключно клієнт. Клієнт несе ризик та негативні наслідки передачі ним третій особі мобільного телефона (відповідної SIM-карти), номер якого визначений в Заяві про приєднання до Договору комплексного обслуговування фізичних осіб або повідомлений Банку в іншому встановленому Договором порядку як Номер мобільного телефону Клієнта. їх втрати, незаконного заволодіння ними, а також ризик технічного перехоплення інформації, направленої на номер мобільного телефону клієнта. Отже, проведення спірної транзакції було здійснено після реєстрації позивачем в мобільному додатку "Мобільний ощад», реєстрація та вхід до якого відбулися коректно з використанням фінансового номера телефону позивача та підтверджені біометрією або кодом доступу. Позивачем не надано доказів на підтвердження вчинення відповідачем дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою. З огляду на зазначене позивач своїми діями сприяла втраті та незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною картою. Враховуючи, що учасники справи належним чином повідомленні про розгляд справи, клопотань із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін на адресу суду не надходило, відповідачем у встановлений судом строк подано відзив, тому суд вважає на можливе провести розгляд справи на підставі наявних в матеріалах справи доказів. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне. Судом встановлено, що 25 лютого 2020 року між [PERSON] та АТ «Ощадбанк» було укладено заяву про приєднання № 69785211/100419 до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) (а. с. 9). Згідно п. 3.6.1. Заяви про приєднання - Клієнту відкривається поточний рахунок № [NUMBER] в гривнях України на умовах тарифного пакету «Зарплатний». Тарифів за користування платіжною карткою, розмішених на сайті банку та на інформаційних стендах, що знаходяться у приміщеннях установ Банку. 25.02.2020 [PERSON] підписала заяву про приєднання № 69785211/100419 до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) (а. с. 10-11). Згідно п. 3.6.1 клієнту відкрито поточний рахунок № [NUMBER] в гривня України на мовах тарифного пакету - Комфорт. Згідно п. 15 заяви на встановлення відновлювальної кревної лінії (Кредиту) клієнт підтверджує та усвідомлює, що банк має право відповідно до умов Договору зменшувати або збільшувати йому розмір ліміту кредитування, в тому числі в односторонньому порядку, здійснювати перерозподіл ліміту кредитування між різними кредитними послугами, на умовах передбачених договором. 30.05.2023 [PERSON] підписала Заяву про приєднання № 69785211/100419 до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (а.с. 78-84). Згідно п.3.1. Заяви про приєднання шляхом підписання цієї Заяви про приєднання до Договору ДКБО, клієнт беззастережно приєднується до Договору в редакції, яка на день підписання цієї заяви на приєднання розміщена на інтернет-сторінці Банку www.oschadbank.ua та укладає з Банком договір складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку, договору банківського вкладу. Кредитного договору, умови надання інших послуг та підтверджує своє ознайомлення з умовами договору. Згідно п. 3.2 Заяви на приєднання, сторони погодили, що ця заява є двостороннім правочином Клієнта і Банку, невід`ємною частиною договору і містить індивідуальну частину договору в розумінні Закону України «Про фінансові послуги на державне регулювання ринків фінансових послуг» щодо послуг (фінансових операцій) зазначених в ній Заяві про приєднання. Згідно п. 3.3 Заяви про приєднання відповідно до умов договору банк відкриває на ім`я клієнта поточний рахунок операції за яким можуть здійснюватися з використанням електронного платіжного засобу (далі - Картка) за дебетово-кредитною схемою. За умовами п. 3.6. Заяви про приєднання - Банк, на підставі наданих Клієнтом, відповідно до вимог чинного законодавства України документів, відкриває Клієнту картковий рахунок за тарифним пакетом «MORE». Згідно п.п. 3.6.1. Заяви про приєднання - Клієнту відкривається поточний рахунок № [NUMBER] в гривнях України на умовах тарифного пакету «MORE». Тарифів за користування платіжною карткою, розміщених на сайті банку та на інформаційних стендах, що знаходяться у приміщеннях установ Банку. Відповідно до п.п. 3.6.2 Заяви про приєднання. Банк відкриває рахунок № [NUMBER] в гривнах України, код Банку 322669 т а надає клієнту платіжну картку тину МС DEBIT WORLD РР (МОРЕ Тіффані) та ПІП конверт до неї (в разі наявності). Наступним абзацом сторони погодили, що шляхом підписання цієї заяви про приєднання. Клієнт надав згоду Банку на спрямування грошових коштів отриманих в кредит за Банківським продуктом «Моя Кредитка» в рахунок повного погашення наявних використаних лімітів кредитів, встановлених на умовах інших банківських продуктів на його поточних рахунках, відкритих в Банку, операції за якими здійснюються з використанням платіжних карток. 25.05.2023 року о 12:07 зі свого фінансового номера телефону [NUMBER] [PERSON] зателефонувала до контакт-центру Відповідача та повідомила про отримання вхідного дзвінка від третьої особи, яка представилися співробітником Ощадбанку. Клієнт повідомила, що третій особі розголосила останні 4 цифри номеру своєї [NUMBER] ( [NUMBER] ). Оператор контакт-центру одразу запропонував терміново заблокувати платіжну картку, на що клієнт поголився. Було здійснено блокування [NUMBER] (КР № [NUMBER] ). [NUMBER] (КР № [NUMBER]), по причині підозри на шахрайство, заблоковано та закрито обліковий запис в Ощад 24/7. Також, було зафіксовано інформацію про відмову від операцій за 25.05.2023 року, які було здійснено по № [NUMBER] (КР № [NUMBER]). Оператор рекомендував клієнту в найкоротші терміни звернутись до поліції або до кіберполіції для написання відповідної заяви та копією заяви з поліції звертатись до відділення Банку. 26 червня 2023 року [PERSON] звернулась до АТ «Ощадбанк» із заявою про реструктуризацію простроченої кредитної заборгованості шляхом рефінансування заборгованості на умовах БП «Моя кредитка» встановлення кредиту (відновлювальної кредитної лінії) за БП «Моя кредитка» на умовах тарифного пакету «MORE» з одночасним погашенням діючої заборгованості (в т.ч. простроченої по основному боргу /процентам/комісії за обслуговування кредиту) в повному обсязі. За результатом здійснення реструктуризації шляхом капіталізації простроченої заборгованості розмір кредиту (кредитного ліміту) становить 48100 грн.(а.с. 85) 26.06.2023 АТ «Ощадбанк» прийняли висновок-рішення про погодження надання (встановлення) кредиту/зміну умов кредитування/ реструктуризацію заборгованості № АА3368590969/260623 згідно якого [PERSON] за картковим рахунком № [NUMBER] встановлено кредитний ліміт в розмірі 48100,00 грн. з розміром процентної ставки 46,800% річних згідно умов ДКБО (а. с. 86). Згідно виписки по картковому рахунку № [NUMBER] 25.05.2023 о 11:54 з рахунку було здійснено переказ коштів з рахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING на суму 20205,00 грн. з врахуванням комісії; 25.05.2023 о 11:55 з рахунку було здійснено переказ коштів з рахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING на суму 18185,00 грн. з врахуванням комісії; 25.05.2023 о 11:59 з рахунку було здійснено переказ коштів з рахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING на суму 2025,00 грн. з врахуванням комісії; та 25.05.2023 о 11:59 з рахунку було здійснено переказ коштів з рахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING на суму 1202,86 грн. з врахуванням комісії (а. с. 19) Згідно виписки по картковому рахунку № [NUMBER] за даним рахунком 28.09.2023 о 00:00 відбулось договірне списання з рахунку для погашення грошових зобов`язань перед банком на суму 177,62 грн.; 01.10.2023 о 00:00 відбулось нарахування відсотків за користування КЛ - 1652,98 грн.; 04.10.2023 о 00:00 відбулось договірне списання з рахунку для погашення грошових зобов`язань перед банком на суму 90,09 грн. (а.с. 20). 26.05.2023 за заявою [PERSON] було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за обставинами, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.190 КК України, номер кримінального провадження 12023111030002609 (а. с. 18). 26.05.2023 [PERSON] звернулась до АТ «Державний Ощадний Банк України» та Національного банку України з повідомленням про те, що 25 травня 2023 року з її кредитного рахунку в ТВБВ №10026/0877 філії головного управління по м. Києву та Київській області (м. Біла Церква, бульвар М.Грушевського, 40) невідомими особами було знято кошти в сумі 41186,00 грн. Зазначила, що вона звернулась до Білоцерківського районного управління поліції ГУ Національної поліції в Київській області за даним фактом, номер кримінального провадження 12023111030002609 (а.с. 12,14). Згідно з листом АТ «Ощадбанк`від 22 липня 2015 року банк повідомив позивача про те, що проведені 25.05.2023 операції на суму 41617,86 грн. по картковому рахунку [NUMBER] здійснена за результатами успішного входу до Системи дистанційного банківського обслуговування (система ДБО). Процес підключення до системи ДБО потребує обов`язкової ідентифікації клієнта, яка здійснюється в першу чергу за допомогою Логіну та Паролю для входу в систему, які клієнт самостійно встановлює на відповідному захищеному ресурсі. Здійснення будь-якої фінансової транзакції в системі ДБО, можливе з обов`язковим введенням одноразового цифрового паролю, який відправляється на вказаний клієнтом фінансовий номер мобільного телефону. Відповідно до пп. 17.3.8 ДКБО Банк не несе відповідальність за наслідки операцій в системі ДБО, здійснених з використанням облікового запису клієнта. Відповідальність за такі операції несе особисто клієнт, а не банк (а. с. 13). Відповідно до ч. 1 ст. 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Відповідно до ч. 3 ст. 1068 ЦК України банк зобов`язаний за розпорядженням клієнта видати або перерахувати з його рахунка грошові кошти в день надходження до банку відповідного розрахункового документа, якщо інший строк не передбачений договором банківського рахунка або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1071 ЦК України банк може списувати кошти з рахунка на підставі розпорядження клієнта. Тобто тільки клієнт може ініціювати списання коштів, а банк в свою чергу зобов`язаний ідентифікувати його особу. Встановлення, що власник рахунка та ініціатор списання коштів є однією особою - запорука належного виконання банком умов договору. Саме тому у випадку допущення працівником банку халатності, внаслідок чого незаконно списуються гроші з поточного рахунку клієнта, фінустанова повинна нести відповідальність. Положенням ст.1073 ЦК України встановлено, що у випадку несвоєчасного зарахування коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта, сплатити відсотки та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до ч. 3 ст. 1092 ЦК України якщо порушення банком правил розрахункових операцій спричинило помилковий переказ банком грошових коштів, банк несе відповідальність відповідно до цього Кодексу та закону. Отже, положення Цивільного Кодексу передбачає прямий обов`язок банку в разі виявлення незаконного списання коштів повернути їх на рахунок клієнта. Позивач в обґрунтування своїх вимог посилався на Положення «Про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705, яке на підставі Положення «Про затвердження Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів», затвердженого постановою Правління Національного банку України від 29 листопада 2022 року № 164 втратило чинність на момент виникнення спірних правовідносин. Згідно п. 143-148 Положення «Про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів» № 164 від 29.07.2022 надавач платіжних послуг у разі виконання помилкової платіжної операції з рахунку неналежного платника, якщо власник рахунку/держатель невідкладно повідомив про платіжні операції з використанням платіжного інструменту, які ним не виконувалися, зобов`язаний негайно після виявлення помилки або після отримання повідомлення (залежно від того, що відбулося раніше) переказати за рахунок власних коштів суму платіжної операції на рахунок неналежного платника. Надавач платіжних послуг зобов`язаний також відшкодувати неналежному платнику суму утриманої/сплаченої неналежним платником комісійної винагороди за виконану помилкову платіжну операцію (за наявності такої комісійної винагороди). Надавач платіжних послуг повинен сприяти власнику рахунку/держателю в поверненні коштів за неналежною платіжною операцією з використанням платіжного інструменту шляхом негайного надання доступної йому інформації про таку операцію (без стягнення плати), уключаючи інформацію, отриману на його запит від надавача платіжних послуг, що обслуговує неналежного отримувача. Надавач платіжних послуг, який обслуговує неналежного отримувача, для встановлення правомірності платіжної операції з використанням платіжного інструменту в разі опротестування неналежної платіжної операції власником рахунку та/або держателем та/або на вимогу емітента зобов`язаний після отримання відповідного повідомлення негайно заблокувати кошти в сумі неналежної платіжної операції на рахунку неналежного отримувача на строк до 30 календарних днів. Надавач платіжних послуг у разі повідомлення власником рахунку/держателем про незавершену платіжну операцію з внесення коштів з використанням платіжного інструменту через платіжні пристрої цього надавача платіжних послуг на рахунки/електронні гаманці, відкриті в цього надавача платіжних послуг, після подання власником рахунку/держателем відповідного документа, що підтверджує здійснення цієї операції, негайно зараховує зазначену в цьому документі суму коштів на відповідний рахунок/електронний гаманець. Власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Власник рахунку має право на відшкодування в судовому порядку шкоди, заподіяної надавачем платіжних послуг унаслідок помилкової, неналежної платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених законодавством України строків. Емітент зобов`язаний розглядати заяви (повідомлення) користувача щодо використання платіжного інструменту або неналежної платіжної операції, ініційованої з його допомогою, надати користувачу можливість одержувати інформацію про хід розгляду заяви (повідомлення) і повідомляти в письмовій формі про результати розгляду заяви (повідомлення) у строк, установлений договором, але не більше строку, передбаченого законодавством України для розгляду звернень (скарг) громадян. Верховний суд висловив правову позицію в Постанові від 05 грудня 2018 року в справі № 754/15020/15-ц згідно якої Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для притягнення її до цивільно-правової відповідальності. Така правова позиція також була висловлена Верховним Судом України у постанові від 13 травня 2015 року в справі № 6-71цс15. Таким чином Верховний суд дійшов висновку, що суд першої та апеляційної інстанції встановивши відсутність обставин, які безспірно доводять, що позивач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, при цьому про списання коштів з його рахунку позивач невідкладно повідомив відповідача та просив заблокувати його, проте банк не перевірив обставин наведених у заяві, суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку про те, що безпідставно списані банком із рахунку позивача грошові кошти у розмірі 11 751,90 грн. підлягають поверненню. Крім того, суди правильно врахували повідомлення відповідача про цей факт та наявність кримінального провадження, у межах якого встановлюється особа, яка протиправно заволоділа грошовими коштами відповідача. Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для його притягнення до цивільно-правової відповідальності. Зазначені норми є спеціальними для спірних правовідносин. Таким чином, користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій у разі відсутності доказів сприяння ним втраті, використанню ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15, у постанові Верховного Суду від 23 січня 2018 року у справі № 202/10128/14-ц (провадження № 61-1856св17), від 13 вересня 2019 року у справі № 501/4443/14-ц (провадження № 61-10469св18), від 20 листопада 2019 року у справі № 577/4224/16-ц (провадження № 61-30583св18), від 17 червня 2021 року (провадження №61-1035св21). Верховний суд в Постанові від 16 серпня 2023 року в справі № 176/1445/22 зробив висновок, що саме банк має доводити, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; у разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів; сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; за відсутності належних та допустимих доказів сумніви та припущення мають тлумачитися переважно на користь споживача, який зазвичай є «слабкою» стороною у таких цивільних відносинах, правові відносини споживача з банком фактично не є рівними. Суд першої інстанції встановив, що відповідач не надав суду належних і допустимих доказів на спростування доводів позивача, не довів, що позивач, як володілець та користувач картки, своїми діями чи бездіяльністю сприяла у доступі до її карткового рахунку чи надала інформацію третім особам, що дало змогу ініціювати платіжні операції; [PERSON] як користувач карток своїми діями чи бездіяльністю не сприяла втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Списання грошових коштів з карткових рахунків [PERSON] відбулося не за її розпорядженням і вона не повинна нести відповідальності за такі операції. Виявивши безпідставне списання (перекази, зняття) коштів, позивач повідомила про цей факт банк та звернулася до правоохоронних органів. Таким чином суд звертає увагу на те, що АТ КБ «»Ощадбанк» суду не надано доказів, які б підтверджували, що користувач [PERSON] своїми діями чи бездіяльністю сприяла втраті, незаконному використанню її картки, ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Крім того, одразу після виявлення факту незаконного списання коштів з її рахунку, позивач невідкладно повідомила про це відповідача. Щодо посилань банку на те, що позивач, отримавши дзвінок з невідомого номеру надала інформацію, скомпрементувало платіжні картки клієнта, то на підтвердження цих доводів відповідачем суду не надано належних та допустимих доказів та не заявлено клопотання про їх витребування, а посилання на ці обставини у відзиві на позовну заяву без підтвердження доказами є необґрунтованими Таким чином, відповідачем не доведено того факту, що позивач своїми діями чи бездіяльністю сприяла втраті або незаконному використанню платіжної картки, ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, отже відповідач, як банківська установа, зобов`язаний відновити залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цих операцій, а, отже, скасувати заборгованість в сумі 40 000 грн. по кредитному рахунку № [NUMBER] . Крім того позивач просила стягнути з АТ «Державний Ощадний Банк України» неправомірно стягнуті кошти в сумі 4749,91 грн. та повернути їх на кредитний рахунок № [NUMBER] , в обґрунтування чого вказала, що 28 жовтня 2023 року на її зарплатний рахунок було нараховано заробітну плату в сумі 7860,12 грн., однак банком без її відома було знято 4749,91 грн. Разом з тим, згідно наданої позивачем виписки по рахунку [NUMBER] з рахунку позивача проведено договірне списання з рахунку для погашення грошових зобов`язань перед банком 28.09.2023 на суму 177,62 грн. та 04.10.2023 на суму 90,09 грн. Доказів на підтвердження договірного списання з рахунку для погашення грошових зобов`язань на суму 4749,91 грн. не надано. Таким чином поверненню підлягають грошові кошти в розмірі 267,71 грн.,як безпідставно списані за кредитною заборгованістю. За таких обставин суд приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову. Частиною 1 статті 131 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до п. 1 ч. ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України ( ч. 6 ст. 141 ЦПК України ). При зверненні до суду з вищевказаними позовними вимогами позивач була звільнена від сплати судового збору, відповідно до вимог Закону України «Про захист прав споживачів». Відповідно до частини третьої статті 22 Закону України "Про захист прав споживачів" споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, пов`язаними з порушенням їх прав. У статті 5 Закону "Про судовий збір" визначено перелік пільг щодо сплати судового збору. Системний і комплексний аналіз зазначеного Закону і статті 22 Закону "Про захист прав споживачів" дає правові підстави зробити висновок про те, що сама по собі відсутність такої категорії осіб у переліку осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, встановленому статтею 5 Закону "Про судовий збір", не може безумовно означати те, що споживачі такої пільги не мають, оскільки така пільга встановлена спеціальним законом, який гарантує реалізацію та захист прав споживачів. Отже, стаття 5 Закону України "Про судовий збір" не містить вичерпного переліку осіб, яким надано пільги щодо сплати судового збору, як і не містить норми про те, що пільги надаються лише за пред`явлення позову. Спеціальний закон, звільнивши споживачів від сплати судового збору за подання позову, визначив, що ця пільга надається з метою захисту споживачами їх порушених прав. Вказаний висновок викладено Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 21 березня 2018 року у справі № 761/24881/16-ц. Відповідно до п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору з 01.01.2024 за подання до суду позовної заяви майнового характеру поданої фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Ціна позову становить 44749,91 грн., отже судовий збір за подання позовної заяви складає 1073,60 грн. Оскільки, позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню, то у відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 966,06 гривень. У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи - ч.7 ст. 158 ЦПК України. За таких обставин, заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 14 листопада 2023 року, продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. На підставі викладеного,

Outcome: partial