Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-16 00:00:00

У вересні 2023 року [PERSON] в особі представника адвоката Гринченко Т.М. звернулась до суду з позовом Харківської міської ради, третя особа- приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Бондаренко Г.Ю. про визначення додатково строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовна заява мотивована тим, що [INFO] помер її дідусь [PERSON] , [INFO] . Після його смерті відкрилася спадщина, до склада якої входить 3/10 частини житлового будинку з надвірними будівлями за адресою [ADDRESS] . Вказує, що окрім [PERSON] ніхто до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті дідуся [PERSON] не звертався, саме за її заявою від 18.09.2023 року відкрита спадкова справа. Дідусь був зареєстрований на день смерті за адресою [ADDRESS] , а позивач мешкала та зареєстрована за адресою [ADDRESS] , тому повинна була звернутись із заявою про прийняття спадщини після його смерті протягом 6 місяців з моменту відкриття спадщини. Натомість, 24.02.2022 року розпочалась збройна агресія Росії в Україні, місто Харків зазнавало кожного дня бомбардувань та ракетних обстрілів, в тому числі із застосуванні авіації по місту, що призвело до того, що , як вказує [PERSON] , вона була змушена перебувати в укриттях, не працював громадський транспорт, державні нотаріальні контори, приватні нотаріуси. Коли з Харкова волонтери та Укрзалізниця почали організовувати евакуаційні рейси з метою вивезти осіб до більш безпечного місця, в березні 2022 року, за порадою батьків, вона виїхала з міста , перетнула кордон України, 15.03.2022 р. доїхала до Австрії, звернувшись за тимчасовим захистом. Позивач посилається на те, що пропустила строк для прийняття спадщини після смерті дідуся з поважних причин, так як для неї обставини, що перешкоджали зверненню до органів нотаріату були непереборними та такими, що не залежали він її волі та об`єктивно перешкоджали вчасному зверненню в рамках строків , визначених законом та вона вважала що всі строки по прийняттю спадщини зупинені до закінчення воєнного стану. Так позивачка вказувала, що Харківська міська\~територіальна громада,\~де знаходиться\~спадкове майно,\~входило до\~Переліку територіальних\~громад,\~які розташовані\~в районі\~проведення воєнних\~(бойових)\~дій,\~ або\~які перебувають\~в тимчасовій\~окупації,\~оточені (блокуванні)\~з 24.02.2022\~року та\~по 22.12.2022\~року (Наказ\~Міністерства з\~питань реінтеграції\~тимчасово окупованих\~територій від\~25.04.2022\~року №\~75,\~що був\~зареєстрований в\~МЮ України\~25.04.2022\~року за\~№ 433/37789\~.Відповідно\~до Наказу\~Міністерства з\~питань реінтеграції\~тимчасово окупованих\~територій України\~№ 309\~від 22.12.2022\~року (\~зареєстровано в\~МЮ України\~23.12.2022\~року за\~№ 1168/39004),\~ затверджено\~Перелік територій,\~на яких\~ведуться (велися)\~бойові дії,\~де серед\~територій \~можливих бойових\~дій \~вказано починаючи\~з 15.09.2022\~року \~Харківська міська\~територіальна громада.\~ [PERSON] \~стверджує,\~що вонателефонувала до нотаріусів в березні-квітні місяці 2022 року та їй повідомили про зупинення строків звернення з заявами про прийняття спадщини до закінчення воєнних дій. 15.03.2022 року у м. Ціредорф вона звернулась до табору за тимчасовим захистом і реєстрацією свого тимчасового місця проживання, що зайняло значний проміжок часу до 05.12.2022 року. У квітні 2022 року позивач отримала дозвіл та довідку на тимчасове проживання у федеральному відомстві у справах іноземців та надання притулку, 29.06.2022 року [PERSON] в Центрі зайнятості отримала дозвіл на її працевлаштування до роботодавця DO&CO Aktiengesellschart на період з 01.07.2022 року по 30.06.2023 року з повною зайнятістю 40 годин на тиждень, та приступила до роботи з 18.07.2022 року за контрактом , дія якого була до 30.06.2023 року.Додаткового після роботи, постійно відвідувала курси вивчення мови, що є обов`язковою умовою надання як тимчасового захисту, так і права на працю. [INFO] помер батько позивачки [PERSON] . Позивач пояснила, що закінчивши робочий контракт приїхала до міста Харків та звернулась до приватного нотаріуса ХМНО Бондаренко Г.Ю. із заявами про прийняття спадщини як після смерті дідуся, так і після смерті свого батька. 18.09.2023 року нотаріусом винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, в якій зазначено про пропуск строку звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті дідуся [PERSON] , померлого [INFO] та роз`яснено порядок звернення до суду з позовною заявою для визначення судом додаткового строку , достатнього для подання заяви про прийняття спадщини за наявності поважних причин пропуску строку. Поважності причин пропуску строку звернення з заявою про прийняття спадщини позивач обгрунтувала невідповідністю законодавства, що полягало в різному формулювання строків звернення з заявою про прийняття спадщини у різних нормативно-правових актах та в різний час з моменту відкриття спадщини до моменту звернення до нотаріуса; роз`ясненнями нотаріусів в телефонному режимі у березні-квітні 2022 року про зупинення всіх строків щодо спадкових справ до кінця воєнного стану; віддаленістю тимчасового проживання позивачки, яка період з 15.03.2022 року до 05.12.2022 року мешкала у місті Ціредорф Австрії, а потім з грудня 2022 року по день звернення до нотаріуса -в місті Відень Австрії, що є віддаленим містом від місця відкриття спадщини; необхідністю врахуванням її складних умов праці в іншій державі з повним робочим тижнем 40 годин на тиждень у всі робочі дні тижня та що додатково було пов`язано з обов`язком перебування за кордоном та обов`язком відвідування курсів німецької мови в цей же період часу та після закінчення роботи; відсутність за кордоном необхідних документів, так як всі документи, що стосувались смерті дідуся та документів, що необхідні для оформлення спадкових прав, залишились в місті Харкові. Представник позивачки посилався на те що всі ці обставини для позивача були непереборними та такими, що об`єктивно та з поважних причин перешкоджали її вчасному зверненню з заявою про прийняття спадщини після смерті дідуся, та стверджувала, що як тільки позивач отримала можливість приїхати до міста Харкова вона відразу звернулась з заявою про прийняття спадщини, але отримала постанову про відмову із причин пропущення строків звернення з такою заявою. Також представник позивача в судовому засіданні посилалась на те, що консульські установи та дипломатичні представництва відмовляють у прийнятті заяв про прийняття спадщини та будь-якого оформлення спадкових прав та мають черги за записом на декілька місяців попереду, що повністю виключало можливість оформити таку заяву вчасно через консульську установу. Не погодившись з позовом, 30.10.2023 року відповідачем Харківською міською радою подано відзив на позовну заяву, в якому стверджується, що позивачем не надано доказів поважності причин пропуску строку звернення з заявою про прийняття спадщини, як станом до 12.06.2022 року (закінчення шестимісячного строку на прийняття спадщини), так і станом до 12.10.2023 року (закінчення строку в 10 місяців з моменту відкриття спадщини з врахуванням змісту Постанови КМУ від 28.02.2022 року №164, та Постанови КМУ від 24.06.2022 року № 719). Відповідач вказував, що позивач мала можливість звернутись з заявою про прийняття спадщини до консульської установи Австрії, де перебувала позивач з березня 2022 року, а також за допомогою засобів поштового зв`язку направити до нотаріальної контори письмову заяву про прийняття спадщини з подальшим особистим прибуттям до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. Звертаючись до суду [PERSON] не подала доказів неприйняття спадщини іншими спадкоємцями. Крім того, відповідач звертає увагу на те, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як: необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Представник відповідача просив розглядати справу за його відсутністю і відмовити у задоволенні позову ( а.с. 79-84). 31.10.2023 року представником позивача подано до суду відповідь на відзив, в якому представник позивача не погодився з доводами відповідача, що містились в відзиві на позовну заяву, вказувала на надання всіх доказів до позовної заяви, що повністю підтверджують викладені позивачем обставини та посилалась на те, що матеріалами спадкової справи буде підтверджена обставина того, що відсутні інші особи , які прийняли спадщину та відповідно які б звертались з заявами про прийняття спадщини або отримували б свідоцтво про право на спадщину, просила визнати причину пропуску строку для звернення з заявою про прийняття спадщини поважними та задовольнити позовну заяву і надати додатковий строк на звернення позивача з заявою про прийняття спадщини ( а.с. 108-115). Третя особа- приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Бондаренко Г.Ю. направила суду заяву разом з завіреною копією спадкової справи про розгляд справи без її участі та відсутність заперечень проти задоволення позову [PERSON] ( а.с.122). Ухвалою Жовтневого районного суду міста Харкова від 04.10.2023 року по справі відкрито загальне позовне провадження, задоволено клопотання позивача про витребування у ПН ХМНО Бондаренко Г.Ю. копії спадкової справи №24/2023 (номер у спадковому реєстрі спадкових справ 71255731), заведеної після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи та оцінивши надані докази , приходить до наступного. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується інформацією про реєстрацію смерті в органах реєстрації актового стану від 14.12.2021 року, а також Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим повторно 27.09.2023 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) ( а.с. 24). За даними інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади міста Харкова про осіб місце проживання/перебування яких зареєстровано, станом на 12.12.2021 року [PERSON] , 1952 року народження був зареєстрований за адресою [ADDRESS] ( а.с. 138). Після смерті [PERSON] , померлого [INFO] відкрилась спадщина на\~3/10 частини житлового будинку з надвірними будівлями за адресою [ADDRESS] , що належить йому на підставі\~рішення місцевого суду Жовтневого району міста Харкова від 31.03.2004 року по справі № 2-1081/04 та Додаткового рішення Жовтневого місцевого райсуду міста Харкова від 25.06.2004 року по справі № 2-1081/04, що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 21.09.2023 року, інформаційна довідка № 347490406. 3/10 частин цього житлового будинку належать сину [PERSON] - батькові позивача згідно зазначеного рішення Жовтневого місцевого райсуду м.Харкова від 31.03.2004 р.( а.с. 11-12). Місцем реєстрації та постійного проживання позивача [PERSON] зазначено буд. [ADDRESS] відповідно до довідки з Реєстру територіальної громади м.Харкова ( а.с. 15). Факт родинних відносин , а саме того, що [PERSON] (дівоче прізвище [PERSON] ) є онукою померлого [INFO] [PERSON] підтверджено: Свідоцтвом про народження [NUMBER] позивача [PERSON] , виданого повторно 10.06.2015 року Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції; Свідоцтвом про народження [NUMBER] [PERSON] (батька позивачки), виданим повторно 23.05.1978 року Автозаводським рай. РАЦС м. Тольятті Куйбишівської області;Свідоцтвом про шлюб позивача [NUMBER] та зміну прізвища після реєстрації шлюбу, виданого 21.04.2021 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) ( а.с. 25-27). 18.09.2023\~року позивач\~ [PERSON] \~звернулась до\~приватного нотаріуса\~ХМНО Харківської\~області Бондаренко\~Г.Ю.\~з заявою\~про прийняття\~спадщини після\~смерті дідуся\~ [PERSON] ,\~померлого [INFO] ,\~на підставі\~якої відкрита\~спадкова справа\~№24/2023\~(\~номер у\~спадковому реєстрі\~71255731.Приватним\~нотаріусом 18.09.2023\~р.\~внесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії через пропуск [PERSON] строку звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті діда [PERSON] , померлого [INFO] (а.с. 30, 31,123). Судом встановлено, що 12.03.2022 року [PERSON] виїхала з України та перетнула кордон, що підтверджується відміткою в закордонному паспорті громадянина України.16.04.2022 року позивач отримала в Австрії місто Ціредорф дозвіл та довідку на тимчасове проживання у федеральному відомстві у справах іноземців та надання притулку ( дійсний до 03.03.2023 року), що підтверджується довідкою про тимчасове проживання (А42554631), № документу 220887363.29.06.2022 року [PERSON] у Центрі зайнятості отримала дозвіл на її працевлаштування до роботодавця DO&COAktiengesellschart на період з 01.07.2022 року по 30.06.2023 року з повною зайнятістю 40 годин на тиждень і з 18.07.2022 року приступила до роботи за контрактом, де працювала до кінця червня 2023 року ( а.с. 32-55). [INFO] помер батько позивача [PERSON] - [PERSON] , [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть [NUMBER] , виданим повторно 12.09.2023 року Четвертим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( а.с. 28, актовий запис про смерть № 7386 від 03.07.2023 року ( а.с. 28). Згідно зі статтями\~1216,\~1218 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Статтями\~1217,\~1223 ЦК України\~передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа ( ч.1 ст. 1262 ЦК України). Відповідно до частини першої\~статті 1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Положеннями частини першою\~статті 1269\~ЦК України передбачено, що\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. За загальним правилом, визначеним частиною першою\~статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Натомість законодавець встановивши 6-ти місячний строк для прийняття спадщини, не мав на меті безумовне позбавлення спадщини спадкоємців, які бажали її прийняти, але за певних обставин пропустили цей строк. Позивач [PERSON] є онукою померлого [INFO] [PERSON] та відповідно спадкоємцем 5 черги за законом. У позивача було право на звернення з заявою про прийняття спадщини як протягом перших 6 місяців після смерті спадкодавця, відповідно останнім днем звернення в рамках шести місяців після смерті спадкодавця визначено 12.06.2022 року, так і відповідно до вимог ч.2 ст. 1270 ЦК України, а саме протягом трьох місяців з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] (початок тримісячного строку 13.06.2022 року та останній день можливого звернення 13.09.2022 року), з врахуванням матеріалів спадкової справи та відсутності звернення інших осіб , у тому числі спадкоємця першої черги [PERSON] -батька позивача, із заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строк дії якого неодноразово продовжувався та діє на час розгляду справи. Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64 «Про введення воєнного стану в Україні» 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». Суд зазначає про те, що положення Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», доповнені Постановою Кабінету Міністрів України № 209 від 06.03.2022 року пунктом 3 наступного змісту: «установити, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється». З 29 червня 2022 року діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану». Так, пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Постановою Кабінету Міністрів України від 09 травня 2023 року №469 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану» пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» виключено. Відповідно до\~статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Аналіз вищезазначеної\~норми закону\~свідчить про\~те,\~що поважними\~причинами пропуску\~строку для\~прийняття спадщини\~є ті,\~які пов`язані\~з об`єктивними,\~непереборними,\~істотними труднощами\~для спадкоємця\~на вчинення\~цих дій. Такі причини визначаються у кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Отже, правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які пов`язані, зокрема з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Суд враховує , що в період часу з 13.06.2022 року по 13.09.2022 року позивач працювала за контрактом за кордоном, у місті Ціредорф Австрії, в подальшому отримала дозвіл на її працевлаштування до роботодавця DO&COAktiengesellschart на період з 01.07.2022\~року по\~30.06.2023\~року та\~обов`язком приступити\~до роботи\~була повна\~зайнятістю 40\~годин на\~тиждень ,\~обов`язковість відвідування\~після робочого\~часу мовних\~курсів у\~цей же\~період та\~отримання тимчасового\~захисту з\~обов`язком \~виконувати умови\~надання такого\~захисту (\~а.с.\~46,\~51-55).\~Крім того,\~ у\~позивача були\~відсутні документи,\~підтверджуючі родинних\~зв`язок зі\~спадкодавцем,\~свідоцтво про\~смерть дідуся,\~що залишились\~в м.Харкові.\~ [PERSON] \~також керувалася\~положеннями постанови Кабінету Міністрів України про зупинення строку для прийняття спадщини, що діяли до 28.06.2022 р.та були їй роз`яснені. Відповідно до п. 24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року N 7 "Про судову практику у справах про спадкування"\~роз`яснив, що, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Тобто суд, розглядаючи такі позови встановлює саму по собі наявність причин, що унеможливили своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини, та оцінює їх з точки зору поважності. Такі висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 22 грудня 2021 року у справі № 703/4978/19. Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 17.12.2021 року у справі № 369/6254/19-ц, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Наведені позивачкою обставини в їх сукупності підтверджують існування у [PERSON] об`єктивних та істотних труднощів , які перешкоджали їй своєчасно реалізувати право на прийняття спадщини протягом встановленого статтею 1270 ЦК України строку, а тому суд вважає за можливе визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті дідуся [PERSON] . На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріальної контори та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину. Доводи скаржника щодо відсутності поважних причин пропуску позивачем строку на прийняття спадщини є необґрунтованими та спростовуються матеріалами справи і встановленими судом обставинами з огляду, зокрема, на те, що під час установленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини в країні було введено воєнний стан, а також діяла постанова Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. При цьому, Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував на необхідності держав дотримуватися принципу «якості законів» при їх прийнятті або зміні. Зокрема, у своєму рішенні у справі «Сєрков проти України» ЄСПЛ зазначив, що якість законодавства передбачає доступне для зацікавлених осіб, чітке і передбачуване у застосуванні законодавство; відсутність необхідної передбачуваності та чіткості національного законодавства з важливого питання, що призводить до його суперечливого тлумачення, в тому числі судом, має наслідком порушення вимог положень Конвенції щодо «якості закону». Крім того, у справі «Новік проти України» ЄСПЛ зробив висновок, що надзвичайно важливою умовою є забезпечення загального принципу юридичної визначеності. Вимога «якості закону» у розумінні пункту 1 статті 5 Конвенції означає, що закон має бути достатньо доступним, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні для убезпечення від будь-якого ризику свавілля. На підставі викладеного і

Outcome: approved