Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-10 00:00:00

Позивач - [PERSON] звернулася до суду із позовною заявою в якій просила визначити їй додатковий строк для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася [INFO] після смерті брата [PERSON] , [INFO] . В обґрунтування вимоги за позовом позивачем зазначено, що [INFO] помер її рідний брат - [PERSON] . Після смерті брата відкрилася спадщина у вигляді кімнати [ADDRESS] , яка йому належала на праві приватної власності. 09 січня 2023 року позивач звернулась до Другої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті брата - [PERSON] . Нотаріусом Другої Харківської міської державної нотаріальної контори Одрінською О.В. 09 січня 2023 року, була винесена постанова за №11/02-31/П про відмову у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку\~із пропуском\~строку для\~ подання\~заяви про\~прийняття спадщини.\~ На день смерті брата позивач не була зареєстрована за однією адресою з померлим. Після смерті спадкодавця залишилися спадкоємці першої черги, а саме дочка: [PERSON] та мати [PERSON] . Мати мешкає разом із позивачем та на спадщину не претендує. Дочка спадкодавця - [PERSON] , після початку збройної агресії рф проти України, виїхала за кордон, та лише повернувшись на короткий термін, наприкінці 2022 року, повідомила їй, що вона не претендує на спадщину та заяву про прийняття спадщини після смерті батька подавати не буде. Своєчасно позивачка не змогла звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, так як в Україні Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, було введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався. Крім того про те, що [PERSON] не претендує на спадщину дізналася лише наприкінці 2022 року. Ухвалою суду від 24 травня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. 27.06.2023 року на підставі розпорядження про призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ №261, відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.06.2023 року, цивільна справа надійшла в провадження головуючого судді Сітало А.К. Відповідачами відзиви на позов не подавалися. В судове засідання позивач та відповідачі, будучи належним чином повідомленими про час, дату та місце розгляду справи, не з`явилися. Від позивача надійшла заява про розгляд справи за її відсутності. У заяві позивач просила позовну вимогу задовольнити. Відповідачі подали заяви про визнання позовної вимоги та просили проводити розгляд справи за їх відсутності. Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає позовну вимогу обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню, з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] помер рідний брат позивача [PERSON] , зазначене підтверджується: свідоцтвом про смерть [PERSON] , серії [NUMBER] , виданим 30.06.2022 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис № 5488; свідоцтвом про народження позивача серії [NUMBER] , виданим 24 серпня 1967 року Палацом новонароджених м. Харків, де батьками зазначені [PERSON] та [PERSON] , свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданим 05 серпня 1988 року Палацом урочистих подій « Жовтневий», відповідно до якого позивач після реєстрації шлюбу, змінила прізвище на « [PERSON] »; свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданим 08 лютого 1991 року Московським відділом ЗАГС м. Харків, відповідно до якого мати спадкодавця після реєстрації шлюбу, змінила прізвище на « [PERSON] »; свідоцтвом про народження [PERSON] серії [NUMBER] , виданим 26 липня 1997 року міським відділом реєстрації актів громадянського стану м. Харкова; копіями паспортів позивача, відповідачів [PERSON] , [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на майно, а саме на кімнату [ADDRESS] , яка йому належала на праві приватної власності, на підставі договору купівлі-продажу від 22 грудня 2004 року, який посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Корнійчук О.В., зареєстрованого 22.12.2004 року в Державному реєстрі правочинів. У вказаній кімнаті спадкодавець був зареєстрований та проживав на день смерті. Відповідно до інформації наданої Другою Харківською міською державною нотаріальною конторою за № 1385 від 31.08.2023 року, свідоцтва про право на спадщину не видавались. Згідно витягів зі спадкового реєстру (заповіти/ спадкові договори), які зберігаються в матеріалах спадкової справи [PERSON] заповітів не складав. У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався. Зазначені обставини та те, що дочка спадкодавця [PERSON] повідомила позивачу, що із заявою про прийняття спадщини після смерті батька не зверталася та на спадщину не претендує лише наприкінці 2022 року, це і стало причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Суд вважає, що у позивача були об`єктивні перешкоди для звернення до нотаріальних органів з відповідною заявою. Також, відповідно до Постанови КМУ від 28 лютого 2022 р. №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», (редакція від 06.03.2022 року, чинна на період строку для звернення до нотаріуса), а саме: п. 3 передбачав, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. Верховний Суд в постанові від 18 січня 2023 року у справі №580/1300/22 сформулював правовий висновок стосовно застосування принципу «легітимних очікувань», що, головним чином, походить від англійського терміну «legitimate expectations» як розумні, небезпідставні або обґрунтовані очікування. Зокрема, Суд зазначив, що принцип легітимних очікувань широко застосовується у судовій практиці та ґрунтується на низці конституційних положень, які гарантують захист права власності (стаття 41 Конституції України) та передбачуваність (прогнозованість) законодавства, яким визначаються обмежувальні заходи (статті 22, 57, 58, 94 та 152 Конституції України); реалізація принципу легітимних очікувань полягає у досягненні бажаного результату шляхом вчинення правомірних дій з огляду на заздалегідь передбачені ймовірні наслідки; втілення легітимних очікувань унеможливлюється, зокрема, у випадку, коли особа не може досягнути прогнозованого результату внаслідок зміни правової основи у такі строки, що не є розумними та обґрунтованими; правовим підґрунтям (основою) для виникнення в особи легітимного очікування можуть бути: норма права (законодавство), судова практика, акт індивідуальної дії, конкретне судове рішення, що набуло законної сили, або умови договору; відсутність у законі безпосередніх приписів щодо певного права, яке, однак, слідує із загальних конституційних принципів або природного права, або відсутність закону, що визначає механізм реалізації такого права, самостійно не може свідчити про відсутність правового підґрунтя для виникнення в особи легітимного очікування щодо реалізації такого права. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша\~статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини першої\~статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Зазначене узгоджується з правовими висновками викладеними Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі №643/3049/16-ц, від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20, від 03 березня 2020 року у справі № 145/148/20. Суд вважає, що позивач підтвердила належними доказами обставини поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини та дійшов до висновку про наявність у неї об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] . На підставі наведеного,

Outcome: approved