Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-15 00:00:00

19.09.2023 до Ленінського районного суду м. Харкова з Київського районного суду м.Харкова за підсудністю надійшла цивільна справа за позовною заявою [PERSON] до Територіальної громади м.Харкова в особі Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом, в якій вона просить суд визначити їй додатковий строк у три місяці для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за законом після смерті її матері [PERSON] , яка померла [INFO] , після набрання рішенням законної сили. Позовна заява обґрунтована тим, що [INFO] померла мати позивача - [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] , виданого 09.05.2022 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). Родинні відносини заявника підтверджуються копіє свідоцтва про народження [PERSON] серія [NUMBER] , виданого 20.01.1971, згідно якого батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] 28.02.1987 між [PERSON] та [PERSON] укладено шлюб, прізвище « [PERSON] » після укладення шлюбу змінено на « [PERSON] ». 13.08.1997 шлюб розірвано, прізвище « [PERSON] » змінено на « [PERSON] ». 14.09.2002 між [PERSON] та [PERSON] укладено шлюб, прізвище « [PERSON] » після укладення шлюбу змінено на « [PERSON] », який 23.11.2004 розірвано, після розірвання шлюбу залишилось шлюбне прізвище « [PERSON] ». 11.12.2004 між [PERSON] та [PERSON] укладено шлюб, прізвище « [PERSON] » після укладення шлюбу змінено на « [PERSON] », який 04.10.2013 шлюб розірвано, після розірвання шлюбу залишилось шлюбне прізвище « [PERSON] ». 13.06.2015 між [PERSON] та [PERSON] укладено шлюб, прізвище « [PERSON] » після укладення шлюбу змінено на « [PERSON] ». Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне їй майно, до складу якого входить житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] , який [PERSON] успадковала після смерті свого чоловіка [PERSON] , який помер [INFO] , але не встигла оформити спадкові права. Позивач є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері [PERSON] . Однак, 29.08.2023 позивач [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Сопільняк А.О., який повідомив, що строк для прийняття спадщини пропущено та роз`яснив, що позивач має право звернутися до суду з позовною заявою про продовження строку для прийняття спадщини Позивач зазначає, що строк для подання заяви про прийняття спадщини пропустила з поважних причин, а саме: у зв`язку із перебуванням на лікуванні та через проведення активних бойових дій на території м.Харкова та Харківської області внаслідок повномасштабного вторгнення рф на територію України, оскільки на початку травня 2022 з метою збереження власного життя та життя родини, вона виїхала з м.Харкова до м.Черкаси. Позивач [PERSON] просить суд визначити їй додатковий строк терміном три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] . Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 23.08.2023 матеріали цивільної справи за позовом [PERSON] до Територіальної громади м.Харкова в особі Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом направлені за територіальною юрисдикцією до Ленінського районного суду м.Харкова (а.с.33-34) Ухвалою Ленінського районного суду м.Харкова від 22.09.2023 відкрито загальне позовне провадження, справа призначена до підготовчого судового засідання (а.с.39). Ухвалою Ленінського районного суду м.Харкова від 12.12.2023 закрито підготовче провадження у цивільній справі, призначено справу до судового розгляду, витребувано у Другої Харківської міської державної нотаріальної контори відомості зі спадкового реєстру (заповіти, спадкові договори) про наявність чи відсутність заповіту після смерті [PERSON] , [INFO] , яка мешкала за адресою: [ADDRESS] та померла [INFO] , а також відомості про спадкоємців, які звертались до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини (а.с. 81-82). В судове засідання позивач [PERSON] та її представник - адвокат Дон В.О. не з`явилися, належним чином та своєчасно повідомлені про дату, час та місце слухання справи, надали суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечували (а.с.93-94). Відповідно до ч.3 ст. 211 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи представник відповідача Харківської міської ради, відповідно до вимог п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, в матеріалах справи міститься особиста розписка про обізнаність про дату та час розгляду справи (а.с.50), в судове засідання не з`явився, в порушення ст.131 ЦПК України про причини неявки суд не повідомив, не скористався своїм правом на подання відзиву на позовну заяву, будь-яких заяв чи заперечень від нього не надходило. Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані, зокрема, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. Частиною 3 ст. 131 ЦПК України передбачено, що у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Згідно зі статтею 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд, зі згоди представника позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Сторона відповідача була обізнана про наявність відкритого судового провадження, повідомлялася належним чином про час та місце розгляду справи однак, свої правом в установлені строки не скористалася, а про наявність причин пропуску відповідного строку, які б могли бути визнані судом поважними, не повідомила. Враховуючи положення ч.8 ст.178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами. У відповідності до ч.2 ст 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст.ст. 4,5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду по захист своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Статтею 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Судом встановлено, що відповідно свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] , виданого 09.05.2022 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), [INFO] померла мати заявника - [PERSON] , [INFO] (а.с.19). Позивач [PERSON] є рідною донькою померлої [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження [NUMBER] (а.с.11). Родинні відносини заявника [PERSON] також підтверджуютьсянаступними доказами: -копією витягу з Держаного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00040891395 від 09.08.2023, відповідно до якого [PERSON] та [PERSON] 28.02.1987 укладено шлюб, прізвище « [PERSON] » після укладення шлюбу змінено на « [PERSON] » (а.с.12); -копією свідоцтва про розірвання шлюбу Серія [NUMBER] , виданого 13.08.1997 Ленінським відділом реєстрації актів громадянського стану, відповідно до якого шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано, прізвище « [PERSON] » після розірвання шлюбу змінено на « [PERSON] » (а.с.13); -копією витягу з Держаного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00040891287 від 09.08.2023, згідно якого [PERSON] та [PERSON] 14.09.2002 укладено шлюб, прізвище « [PERSON] » змінено на « [PERSON] », 23.11.2004 шлюб розірвано, залишилось шлюбне прізвище « [PERSON] » (а.с.14); -витягом з Держаного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00040891287 від 09.08.2023, згідно якого [PERSON] та [PERSON] укладено шлюб, прізвище « [PERSON] » змінено на « [PERSON] » (а.с.15); -копією свідоцтва про розірвання шлюбу, Серія [NUMBER] від 04.10.2013, виданого Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, згідно якого шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано 04.10.2013, прізвище дружини після розірвання шлюбу « [PERSON] » (а.с.16); -копією свідоцтва про шлюб, серія [NUMBER] , виданого 13.06.2015 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Черкаси реєстраційної служби Черкаського міського управління юстиції, згідно якого [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб, після укладення шлюбу прізвище дружини « [PERSON] » змінено на « [PERSON] » (а.с.17). Після смерті матері заявника - [PERSON] відкрилась спадщина на належне їй майно, до складу якої входить житловий будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (а.с.20-21). Вказане домоволодіння, розташоване за адресою: [ADDRESS] , [PERSON] успадкувала після смерті свого чоловіка [PERSON] , який помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] , виданого 25 жовтня 2010 року відділом реєстрації актів цивільного стану по м.Харкову Харківського міського управління юстиції (а.с.18). Єдиним спадкоємцем спадкового майна після смерті [PERSON] є позивач [PERSON] . Позивач [PERSON] 29.08.2023 зверталася до приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Сопільняк А.О. з заявою щодо прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , однак їй було відмовлено в оформленні спадкових справ та вказано, що реалізація позивачем власного права на спадкування унеможливлюється з підстав недотримання законодавчих вимог строку на прийняття спадщини, рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.72). Відповідно листа заступника завідувача Другої Харківської міської державної нотаріальної контори Гончаренко Л. № 1818/01-16 від 19.12.2023, спадкова справа після смерті [PERSON] до теперішнього часу не відкривалася, заяви про прийняття або про відмову від спадщини не подавалися, свідоцтво про право на спадщину не видавалось, заповітів не посвідчувалось (а.с.89-92). За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Згідно з положеннями статей 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Правила частини третьої статті 1272ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку визначаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17, у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, які повинні бути пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Так, Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022, у зв`язку з військовою агресією рф проти України, на підставі пропозиції РНБО України, відповідно до п.20 ч.1 ст.106 Конституції України, ЗУ «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05:30 год. 24.02.2022 строком на 30 діб, який у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією рф проти України, Указами Президента України продовжено до 14.02.2024. Таким чином, об`єктивними обставинами поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини суд визнає: впровадження військового стану в країні, небезпека збройної агресії, особливості роботи нотаріусів, нотаріальних контор під час воєнного стану та на території зони бойових дій, поблизу лінії фронту (м.Харків). Згідно довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи №7102-5001712131 від 03.06.2022 позивач [PERSON] є внутрішньо переміщеною особою (а.с.10). Вказані обставини пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця, що потягло за собою незначний пропуск строку для прийняття спадщини, тому суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову та надання додаткового строку для прийняття спадщини.

Outcome: approved