Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-17 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просив суд визначити [PERSON] додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . В обґрунтування позову зазначав, що [INFO] померла [PERSON] , після смерті якої залишилася спадщина у вигляді земельної ділянки загальною площею 2,0 га, кадастровий номер 1221884000:01:003:0022, призначена для ведення особистого селянського господарства, що розташована на території Лозуватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області. 04.11.2022 [PERSON] складено заповіт, посвідчений секретарем Лозуватської сільської ради Криворізького району Ревуцькою Л.М., відповідно до якого [PERSON] заповіла вищевказану земельну ділянку [PERSON] 12.07.2023, маючи намір прийняти спадщину, він звернувся до Шостої криворізької державної нотаріальної контори, але постановою нотаріуса йому відмолено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , у зв`язку з тим, що спадкоємцем пропущено 6-ти місячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, та відсутністю доказів постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. Позивач вказував, що він не був обізнаний про існування заповіту та смерть спадкодавця [PERSON] , про її смерть він дізнався після спливу строку на прийняття спадщини, оскільки не був членом її сім`ї, не проживав з нею спільно, а нотаріусом не вживалися заходи для своєчасного розшуку його, як спадкоємця за заповітом та повідомлення про відкриття спадщини. Вказані причини пропуску визначеного законом строку для прийняття спадщини він вважав поважними, а тому просив суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] . Ухвалою судді від 09.11.2023 року позовна заява прийнята судом до розгляду та в порядку підготовки справи до судового розгляду з Шостої криворізької державної нотаріальної контори Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) витребувано копію спадкової справи після смерті [PERSON] . Копію вказаної ухвали [PERSON] отримав 09.11.2023, будучи користувачем системи «Електронний суд» та маючи електронний кабінет (а.с. 20). 29.11.2023 на адресу суду надійшла копія спадкової справи після смерті [PERSON] (а.с. 24-43). 07.12.2023 судом постановлено ухвалу про залучення до участі у справі, в якості третіх осіб спадкоємців [PERSON] , а саме сина [PERSON] та [PERSON] , в інтересах якої діє батько - [PERSON] , оскільки вони є спадкоємцями [PERSON] , які прийняли спадщину, а тому рішення суду може вплинути на їх права (а.с. 50). Судове засідання 07.12.2023 проведено за відсутності позивача, який через електронний кабінет, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності (а.с. 44). Копія ухвали суду від 07.12.2023 надіслана позивачу до його електронного кабінету 07.12.2023 (а.с. 51-52). Будучи повідомленим про дату наступного підготовчого засідання 09.01.2024 (а.с. 53), позивач до суду не з`явився, через систему електронний суд надав суду документальне підтвердження надіслання копії позову з додатками третім особам по справі (а.с. 60-61). Будь-яких заяв процесуального характеру від позивача не надійшло, він у підготовче засідання не з`явився та про причини неявки суд не повідомив. 09.01.2024 ухвалою суду підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду (а.с. 73). Про дату призначення справи до судового розгляду позивач був повідомлений 09.01.2024 шляхом доставлення йому копії ухвали суду від 09.01.2024 та судової повістки на 18.01.2024 (а.с. 73-74, 77). Однак позивач до суду не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, заяв з процесуальних питань не надав. Представник відповідача - Лозуватської сільської ради до суду не з`явився, але надав суду заяву про розгляд справи за відсутності представника. Представник третьої особи - малолітньої [PERSON] , її законний представник [PERSON] , будучи повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, до суду не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, заяв з процесуальних питань та по суті справи не надав (а.с. 66, 79). [PERSON] будучи залученим до участі у справі в якості третьої особи, повідомленим про дату, час та місце розгляду справи судом (а.с. 64, 79), до суду не з`явився, про причини неявки не повідомив, заяв з процесуальних питань не надав. Неявка вищевказаних учасників, які були належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи судом, не перешкоджає розгляду справи, що узгоджується з нормами ст. 223 ЦПК України. В зв`язку з тим, що учасники правом на участь в судовому засіданні не скористалися, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши письмові матеріали справи, давши оцінку наданим суду доказам, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого Центрально-Міським відділом ДРАЦС у м. Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління МЮ (м. Одеса), актовий запис № 3130 від 20.12.2022 (а.с. 10). За життя, а саме 04.11.2022 року [PERSON] склала заповіт, посвідчений секретарем Лозуватської сільської ради Ревуцькою Л., реєстрований номер 234, яким заповіла [PERSON] земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства, площею 2,0 га, розташовану на території Лозуватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, кадастровий номер 1221884000:01:003:0022 (а.с. 11). 12.07.2023 [PERSON] звернувся до Шостої криворізької державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] (а.с. 25). Постановою нотаріуса від 12.07.2023 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , оскільки ним пропущено шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини, та відсутністю доказів постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини (а.с. 29). З метою захисту свого невизнаного права, позивач [PERSON] , вільно реалізуючи свої права на власний розсуд, звернувся до суду з вказаним позовом, пред`явивши його до Лозуватської територіальної громади, в особі Лозуватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області. Однак, з спадкової справи відкритої після смерті [PERSON] встановлено, що [PERSON] на час відкриття спадщини мала зареєстроване місце проживання за адресою: [ADDRESS] , де разом з нею зареєстроване місце проживання її сина - [PERSON] , що підтверджується копією довідки з місця проживання (а.с. 31) та повним витягом з актового запису про народження [PERSON] , [INFO] , матір`ю якого вказана [PERSON] (а.с. 42-43). Крім цього, як слідує з повного витягу з актового запису про народження [PERSON] , [INFO] , її матір`ю була [PERSON] , а батько - [PERSON] (а.с. 40). Вказані документи наявні в матеріалах спадкової справи відкритої після смерті [PERSON] , та були надані суду в порядку витребування доказів. У зв`язку з встановленням вищевказаних обставин, а саме наявністю спадкоємців [PERSON] за законом: [PERSON] та малолітньої [PERSON] , які прийняли спадщину в силу відповідно ч. 3-4 ст. 1268 ЦК України, суд залучив вказаних осіб до участі у справі в якості третіх осіб, оскільки рішення суду може вплинути на їх права щодо спадкування, більш того малолітня [PERSON] має право на обов`язкову частку у спадщині. Будучи обізнаним з існуванням спадкоємців [PERSON] за законом, отримавши ухвалу суду про залучення вказаних осіб до участі у справі в якості третіх осіб, надавши докази надіслання вказаним особам позову з додатками, позивач, у визначений законом строк, тобто до закриття підготовчого провадження по справі, вільно реалізуючи свої процесуальні права, не уточнив свого позову, не пред`явив вимоги до спадкоємців [PERSON] , не надав клопотань про заміну неналежного відповідача, або залучення їх як співвідповідачів. Згідно з ч. 1 ст. 48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження в справі. Статтею 175 ЦПК України передбачено, що викладаючи зміст позовної заяви, саме позивач визначає коло відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги. Відповідач - це особа, яка, на думку позивача порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму ВС України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», відповідачами у справах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Тобто, позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. Орган місцевого самоврядування залучається до участі в справі цієї категорії в якості відповідача виключно у випадку відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття. Аналогічні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 03.10.2018 у справах № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938св18), від 10.02.2023 № 604/1379/20 (провадження № 61/12279св22), від 13.12.2023 у справі № 753/8710/21. Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд констатує, що відповідно до вимог ч. 5 ст. 12 ЦПК України та прецедентної практики ЄСПЛ, під час розгляду вказаної справи для сторін було створено рівні можливості відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом. Позивач будучи обізнаним про існування спадкоємців [PERSON] , залучення їх судом до участі у справі, не реалізував право на пред`явлення позовних вимог до належних відповідачів, не клопотав про заміну неналежного відповідача, або залучення спадкоємців до участі у справі як співвідповідачів. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) зроблено висновок, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження. Тобто, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 30.01.2020 у справі № 761/30025/16-ц, у постанові Верховного Суду від 30.04.2020 у справі № 352/382/18. Отже, з огляду на викладене, зважаючи на те, що спір про наявність у [PERSON] поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини зачіпає законні права та інтереси спадкоємців [PERSON] та [PERSON] , проте, останніх не залучено до участі у справі в якості співвідповідачів, позивач пред`явив позов до неналежного відповідача - Лозуватської територіальної громади в особі Лозуватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову.

Outcome: dismissed