Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-18 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Бершадської міської ради Гайсинського району Вінницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно. Свої позовні вимоги мотивує тим, що [INFO] у віці 69 років помер її батько - [PERSON] , який проживав в [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне йому майно - житловий будинок в [ADDRESS] . Спадкоємців за законом чи заповітом у померлого [PERSON] , які з ним проживали чи були зареєстровані за однією адресою на час відкриття спадщини немає і згідно з даними Спадкового реєстру інформація щодо заведення спадкової справи після смерті [PERSON] , померлого [INFO] відсутня. 15.11.2023 року вона звернулась до приватного нотаріуса Гайсинського районного нотаріального округу Вінницької області щодо заведення спадкової справи та видачі їй свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , проте отримала письмове роз`яснення, з якого вбачається, що заяву про прийняття спадщини після смерті батька в нотаріальні органи вона в установлений законом строк не подавала та на момент його смерті не була зареєстрована та не проживала зі спадкодавцем за однією адресою, тому вважається особою, яка пропустила строк для прийняття спадщини. Враховуючи викладене, їй було рекомендовано звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку про прийняття спадщини після смерті батька. Вона звернулась до нотаріальної контори після спливу шестимісячного строку для прийняття спадщини, але строк пропустила з поважної причини. Так, за загальним правилом, строк прийняття спадщини становить 6 місяців із дня її відкриття. Від початку повномасштабного вторгнення росії на територію України були внесені законодавчі зміни, що стосуються строку прийняття спадщини, який був продовжений на 4 місяці. (п. 3 Постанови КМУ № 164, відповідно якого перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці). Тобто спадкоємець міг звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини протягом 10 місяців, а не 6місяців. Проте в травні цього року Кабінет Міністрів України скасував продовження щодо строку на прийняття спадщини (постанова КМУ від 9 травня 2023 року № 469 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану»). Отже, з червня 2023 року спадкоємці мають звертатися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини протягом 6 місяців із дня смерті спадкодавця. Про ці зміни у законодавстві вона не була обізнана, тому і пропустила cтрок для подання заяви про прийняття спадщини, тому і змушена звернутись до суду з даним позовом та просить суд визначити їй, як спадкоємцю за законом першої черги після смерті батька додатковий строк для прийняття спадщини, що належала померлому [INFO] [PERSON] .. Крім того, батько при житті не виготовив правовстановлюючі документи на належне йому майно, тому вона, як спадкоємець не може успадкувати майно у визначений законом спосіб, та змушена за захистом своїх спадкових прав звернутись в суд. Таким чином, просить суд вирішити також питання про успадкування житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташовані в [ADDRESS] одночасно із вимогою про продовження строку для прийняття спадщини. Позивач, [PERSON] в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Представник відповідача, Бершадської міської ради міський голова Драган В.Г., через канцелярію суду подав відзив, в якому заперечив проти задоволення позовних вимог через їхню необгрунтованість та відсутність доказів, що підтверджують позовні вимоги. Просив в позові відмовити повністю. Розгляд справи просив здійснювати у відсутність представника відповідача. Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Враховуючи те, що відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та проводить його в даному судовому засіданні на підставі доказів наявних у справі. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Правилами ст. 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 5 ст. 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Судом встановлено, що [INFO] помер батько позивачки - [PERSON] , який проживав в [ADDRESS] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] від 27.01.2023 року; копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 30.05.1986. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне йому майно - житловий будинок в [ADDRESS] . Крім позивачки у [PERSON] , інших спадкоємців ні за заповітом ні за законом немає, що підтверджується довідкою № 1146 від 17.11.2023 виданою Маньківським старостинським округом Бершадської міської ради. Позивач зазначає, що пропустила строк, визначений законодавством для подання заяви про прийняття спадщини в нотаріальну контору, із вагомих причин, вона не була обізнана про те, що в травні 2023 року Кабінет Міністрів України скасував продовження щодо строку на прийняття спадщини (постанова КМУ від 9 травня 2023 року № 469 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану»). І з червня 2023 року спадкоємці мають звертатися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини протягом 6 місяців із дня смерті спадкодавця. Крім того, звернувшись із всіма наявними у позивача документами до нотаріуса з метою оформити право на спадщину за законом на житловий будинок, їй нотаріусом було повідомлено також про те, що немає можливості буде видати свідоцтво про право на спадщину, оскільки відсутні правовстановлюючі документи на майно. Відтак, відсутність правовстановлюючих документів на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, розташованими в [ADDRESS] , змушує позивача просити суд вирішити також питання про успадкування даного спадкового майна одночасно із вимогою про продовження строку для прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строку шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 76 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов в цій частині задовольнити і визначити [PERSON] додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, достатній для подання заяви в державну нотаріальну контору про прийняття спадщини. Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно статті 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Пунктом 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справі про спадкування", судам роз`яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК України). Статтею 396 ЦК України передбачено, що в разі відсутності документів на право власності власник може вимагати визнання права власності в судовому порядку. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. У разі, коли спір виникає у зв`язку з неможливістю документального оформлення права на спадщину, за відсутності спору про безпосереднє право на неї, спадкоємець може оскаржити відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальних дій у судовому порядку. Пунктом 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справі про спадкування" роз`яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. У відповідності із вимогами листа Міністерства Юстиції України за № 19-32/319 від 21.02.2005 року згідно якого у разі смерті власника нерухомого майна, первинна реєстрація права власності на яке не була проведена і право встановлювальний документ відсутній, питання визначення належності цього майна попередньому власнику та наступного його власника (спадкоємця) повинно вирішуватися у судовому порядку. Положеннями статей 55, 124 Конституції України та статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних, передбачено, що кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом, зокрема таким, що відповідає змісту порушеного права, характеру його порушення та наслідкам, спричиненим цим порушенням. Таким чином суд, врахувавши заяви сторін, дослідивши матеріали справи, з метою захисту прав спадкоємця на спадщину після померлого [PERSON] , вважає можливим задовольнити позовні вимоги про визнання права власності на спадкове майно, оскільки позивач підтримує їх, задоволення позову не суперечить вимогам та законним інтересам сторін та відповідає чинному законодавству України, не порушує прав, свобод та інтересів третіх осіб.

Outcome: approved