Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-10 00:00:00

05\~червня 2023\~року [PERSON] \~звернулася до\~суду з\~позовом до\~Державного підприємства\~«Дослідне господарство\~«Червоний землероб»\~Кіровоградської державної\~сільськогосподарської дослідної\~станції Національної\~академії аграрних\~наук України»,\~у якому\~просила визнати незаконним та скасувати наказ №04/05-23 від 04 травня 2023 року «Про оголошення догани [PERSON] ». В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 14 жовтня 2021 року прийнята на посаду завідувача токовим господарством Державного підприємства «Дослідне господарство «Червоний землероб» Кіровоградської державної сільськогосподарської дослідної станції Національної академії аграрних наук України» (далі - ДП «Дослідне господарство «Червоний землероб» КДСГДС НААН). 04 травня 2023 року наказом директора ДП «Дослідне господарство «Червоний землероб» КДСГДС НААН «Про оголошення догани [PERSON] » №04/05-23 їй оголошено догану. Вказує, що наказ не відповідає нормам чинного законодавства та підлягає скасуванню, унеможливлює встановлення з його тексту даних щодо часу вчинення порушення, ступеня тяжкості вчиненого проступку, заподіяної нею шкоди, попередньої роботи, немає інформації про надання нею пояснень по суті поставлених питань. Неправомірні дій відповідача позивач пов`язує з бажанням керівника підприємства створити психологічний тиск з метою звільнення з посади та припинення трудових відносин за власним бажанням, спірний наказ не містить чіткого формулювання дати вчинення протиправних дій, достатніх даних про конкретні винні дії позивача щодо порушення посадових обов`язків, заподіяння шкоди, які б могли бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності. Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 09.06.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з викликом сторін (а.с.12-14). Державне підприємство «Дослідне господарство «Червоний землероб» Кіровоградської державної сільськогосподарської дослідної станції Національної академії аграрних наук України» подало відзив на позовну заяву, згідно якого просило відмовити в задоволенні позову у повному обсязі. В обґрунтування заперечень зазначено, що 28.04.2023 року директор підприємства [PERSON] знаходячи у службових справах у м.Бобринець виходячи з приміщення Бобринецької міської ради приблизно о 12 год. 30 хв. побачив завідуючу токовим господарством [PERSON] , робоче місце якої знаходиться від місті Бобринець на відстані 18-20 км. і подолання такої відстані потребує значного часу, у зв`язку з чим о 13 годині дав доручення керуючому відділенням №2 [PERSON] перевірити наявність [PERSON] на робочому місці та виконання останньою своїх функціональних обов`язків. [PERSON] о 15:00 год. виявив відсутність [PERSON] на робочому місці, про що склав доповідну записку. [PERSON] 28.04.2023 року не дотримуючись правил внутрішнього трудового розпорядку самовільно покинула робоче місце. При цьому відмовилась надавати будь-які пояснення з приводу не перебування на робочому місці більше трьох годин. У зв`язку з порушенням внутрішнього трудового розпорядку [PERSON] , а саме відсутність її на роботі у другій половині 28.04.2023 року, враховуючи дані доповідної записки та пояснень керуючого відділенням №2 [PERSON] , наявність складеного акту, яким зафіксовано відсутність на роботі [PERSON] та інформації про причину відсутності від 01.05.2023 року директором підприємства 04.05.2023 року видано наказ про оголошення догани [PERSON] . Крім того, в ході інвентаризації у токовому господарстві [PERSON] виявлено нестачу ярого ячменю в кількості 12960 кг. Позивачем не зазначено норми чинного законодавства, яким не відповідає наказ за своїм формулюванням. Вважає, що спірний наказ містить всі реквізити, а здійснення ним тиску не підтверджено жодним доказом. Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити з підстав зазначених у позовній заяві. Представник відповідача заперечив проти задоволення позову з підстав зазначених у відзиві. Представник відповідача [PERSON] заперечив проти задоволення позову з підстав зазначених у відзиві та пояснив, що він особисто бачив [PERSON] в місті Бобринець за 20 хвилин до обідньої перерви, а її робоче місце знаходиться в с.Мирне, відставнь між якими не дозволяє подолати навіть за 20 хвилин. Її робоче місце обмежено перебуванням на токовому господарстві, розташованого в с.Мирне Кропивницького району Кіровоградської області. Суд, заслухавши пояснення представників сторін та свідків, дослідивши в судовому засіданні докази вважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають виходячи з наступних підстав. Згідно ч. 1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 3 статті 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом (ст.81 ЦПК України). Відповідно до ст.233 КЗпП України працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки. Судом встановлено, що 14.10.2021 року [PERSON] прийнята на посаду завідувача токовим господарством відділку №2 з випробувальним терміном на два місяці, що підтверджується копією наказу ДП «Дослідне господарство «Червоний землероб» КДСГДС НААН від 13.10.2021 року (а.с.23). 01 травня 2023 року керуючий відділенням №2 Касьянов С.В. доповідною запискою доповів директору ДП «Дослідне господарство «Червоний землероб» КДСГДС НААН, що 28 квітня 2023 року о 15:00-15:30 здійснив перевірку наявності завідуючої током №2 [PERSON] на її робочому місці, яке знаходиться на току №2 с.Мирне. Перевіркою було встановлено відсутність [PERSON] на робочому місці та для встановлення її находження він зателефонував на її номер телефону, але відповідь не отримав. До кінця робочого дня він перебував на території токового господарства, але [PERSON] до 17:00 не з`явилась (а.с.25). 01 травня 2023 року керуючий відділенням №2 Касьянов С.В. доповідною запискою доповів директору ДП «Дослідне господарство «Червоний землероб» КДСГДС НААН, що завідуюча током №2 [PERSON] 28 квітня 2023 року на роботі була відсутня, на якій директором ДП «Дослідне господарство «Червоний землероб» КДСГДС НААН Вовк А.В. накладено резолюцію відділу кадрів про відібрання пояснення та складання наказу, а [PERSON] здійснила напис про відмову [PERSON] надавати пояснення (а.с.24). Згідно акту від 01 травня 2023 року «Про відсутність на роботі [PERSON] та інформації про причини відсутності», складеного інспектором з кадрів [PERSON] та керуючим відділенням №2 [PERSON] , 28 квітня 2023 року директор підприємства [PERSON] знаходячись у службових справах у м.Бобринець виходячи з приміщення Бобринецької міської ради приблизно о 12-20 годині побачив завідуючу токовим господарством [PERSON] , яка перебувала у власному автомобілі на площі перед міською радою. Повернувшись до свого робочого місця директор надав доручення керуючому відділення №2 [PERSON] перевірити наявність на робочому місці після обідньої перерви [PERSON] . Здійснивши перевірку наявності [PERSON] на робочому місці [PERSON] зафіксував її відсутність, про що було складено доповідну записку на ім`я директора. На підставі доповідної записки керуючого відділенням №2 [PERSON] , директором було надано доручення інспектору відділу кадрів [PERSON] отримати пояснення стосовно зафіксованого факту відсутності [PERSON] на робочому місці. Від надання пояснень [PERSON] відмовилась (а.с.26). 04 травня 2023 року наказом №04/05-23 директора ДП «Дослідне господарство «Червоний землероб» КДСГДС НААН «Про оголошення догани [PERSON] » у зв`язку з порушенням трудової дисципліни [PERSON] , яке полягало у самовільному залишенні нею в робочий час з 12-00 до 17-00 свого робочого місця та відсутності без поважних причин оголошено [PERSON] , завідуючій токовим господарством відділення №2, догану за порушення трудової дисципліни. Підстава: доповідна записка керуючого відділенням №2 про порушення трудової дисципліни [PERSON] , акт про виявлення порушення трудової дисципліни від 01.05.2023 року (а.с.27). Свідок [PERSON] пояснила, що вона з липня 2021 року обіймає посаду інспектора з кадрів ДП «Дослідне господарство «Червоний землероб» КДСГДС НААН та 01.05.2023 року їй директором підприємства було доручено з`ясувати обставини та підстави відсутності [PERSON] на робочому місці 28.04.2023 року. Прибувши до [PERSON] , яка працює на току завідуючою, [PERSON] відмовилась надавати пояснення з приводу її відсутності 28.04.2023 року на робочому місці, про що вона разом з керуючим відділенням склала акт про відмову надавати пояснення з приводу відсутності [PERSON] на робочому місці 28.04.2023 року, який надала директору. [PERSON] відмовилась надавати пояснення в нецензурній формі. Надати пояснення письмово також відмовилась. Окрім нею, на току також були [PERSON] та [PERSON] . Доповідну [PERSON] про відсутність [PERSON] на роботі їй надав директор. До її обов`язків належить оформлення прийому та звільнення працівників з роботи, займається всіма питаннями кадрів, в тому числі підготовкою проектів наказів. Вона готувала проект спірного наказу. В проекті наказу щодо [PERSON] помилково не вказала день її відсутності на робочому місці. [PERSON] була відсутня на робочому місці 28 квітня 2023 року, свідком її відсутності на робочому місці, яке знаходиться на току, вона не була. Ознайомлюватись з спірним наказом під підпис [PERSON] відмовилась. Графік роботи для всього підприємства загальний, робочими годинами є з 08год. до 12 години та з 13год. до 17 год., обідня перерва з 12 год. до 13 год. Акт про відсутність на роботі [PERSON] надруковано, оскільки скласти його на току з технічних причин було неможливо через відсутність комп`ютера та принтера, після відмови [PERSON] надати пояснення та повернення назад до контори в с.Чарівне. Свідок [PERSON] пояснив, що працює в ДП «Дослідне господарство «Червоний землероб» КДСГДС НААН з 2016 року. 01.05.2023 року він на прохання директора підприємства прибув разом з [PERSON] до відділення №2 господарства для відібрання пояснень від [PERSON] з приводу її відсутності на роботі 28.04.2023 року. [PERSON] попросила [PERSON] надати пояснення з приводу її відсутності на робочому місці 28.04.2023 року, однак [PERSON] в грубій формі відмовилась від надання пояснень. [PERSON] оформила акт про відмову [PERSON] від надання пояснень. [PERSON] не була зацікавлена в допомозі, права свої знає. [PERSON] зробила запис про відмову [PERSON] від надання пояснень від руки біля автомобіля, вказавши на доповідну записку, що міститься на аркуші справи 24. Він є уповноваженим трудового колективу для захисту працівників та голова комісії по трудовим спорах. Керівник підприємства попросив його розібратись в ситуації, щоб не було безпідставного обвинувачення, пересвідчитись у наданні пояснень [PERSON] без тиску. Акт він не підписував так як прибув на прохання директора, а не за дорученням. Токове господарство знаходиться в с.Мирне приблизно на відстані 12-15 кілометрів від адміністративного корпусу підприємства, розташованого в с.Чарівне. Графік роботи на підприємстві наступний: з 08год. до 12 години та з 13год. до 17 год., обідня перерва з 12 год. до 13 год., який доведено до відома всіх працівника. Територія току відкрита. Згідно зі статтею 21 Кодексу законів\~про працю\~України (далі\~- КЗпП України) трудовим договором є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін. Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни. Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. Згідно пункту 4 частини першої статті 40 КЗпП України трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані роботодавцем лише у випадках, зокрема: прогулу (в тому числі відсутності на роботі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин. Отже, відповідно до п. 4 ч.1 ст.40 КЗпП України до порушення трудової\~дисципліни віднесений прогул без поважних причин. Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення як догана. Відповідно до частини першої статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Згідно ч. 1 ст.147 КЗпП за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. За правилом ст.148 КЗпП дисциплінарне стягнення застосовується роботодавцем безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Згідно ст.149 КЗпП до застосування дисциплінарного стягнення роботодавець повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення роботодавець повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Відповідачем доведено\~факт відсутності\~завідувача токовим\~господарством відділку\~№2\~ДП «Дослідне\~господарство «Червоний\~землероб» КДСГДС\~НААН Марченкової\~В.М.\~28\~квітня 2023\~року з\~13:00\~год.\~до 17:00\~год.\~на робочому\~місці без\~поважних причин,\~що підтверджується\~доповідною запискою\~керуючого відділенням\~№2\~Касьянов С.В.\~від 01\~травня 2023\~року на\~ім`я директора\~ДП «Дослідне\~господарство «Червоний\~землероб» Вовк\~А.В.,\~актом від\~01\~травня 2023\~року «Про\~відсутність на\~роботі [PERSON] та\~інформації про\~причини відсутності»,\~складеного інспектором\~з кадрів\~ [PERSON] \~та керуючий\~відділенням №2\~Касьянов С.В.,\~про відсутність\~завідуючої током\~№2\~ [PERSON] \~28\~квітня 2023\~року на\~роботі,\~поясненнями свідків\~ [PERSON] та\~ [PERSON] .\~Також судом\~встановлено з\~вищевказаних доказів\~відмову [PERSON] \~від надання\~письмових пояснень,\~що свідчить\~про дотримання\~відповідачем вимог\~статті 149\~КЗпП України, а також з урахуванням встановленого частиною другою статті 148 КЗпП України строку. Суд відхиляє доводи позивача щодо неправомірності дій відповідача щодо оголошення дисциплінарного стягнення у виді догани, які позивач пов`язує з бажанням керівника підприємства створити психологічний тиск з метою звільнення з посади та припинення трудових відносин за власним бажанням, оскільки факт відсутності позивача на роботі 28 квітня 2023 року з 13:00 год. до 17:00 год. без поважних причин доведено відповідачем, так як позивач від надання письмових пояснень з вказаного приводу відмовилась. Не вказала [PERSON] причину своєї відсутності на роботі і в позовній заяві. За вказаних обставин відсутність письмових пояснень [PERSON] з приводу відсутності на роботі не свідчить про незаконність наказу про оголошення догани. Відповідач обрав найменший вид стягнення, передбачений ч.1 ст.147 КЗпП, за допущений прогул у виді догани, тому обраний роботодавцем вид дисциплінарного стягнення є співмірним вчиненому проступку. Спірний наказ містить посилання на підставу його прийняття, а саме на вищевказані доповідну записку керуючого відділенням №2 про порушення трудової дисципліни [PERSON] та акт про виявлення порушення трудової дисципліни від 01.05.2023 року, в яких міститься дата відсутності [PERSON] на роботі - 28 квітня 2023 року, тому не зазначення вказаної дати в спірному наказі через допущену описку саме по собі не свідчить про його незаконність. А формулювання вчиненого [PERSON] проступку в спірному наказі викладено чітко та достатньо для розуміння суті винних дії позивача щодо допущеного порушення трудових обов`язків. Позивач не довів незаконність наказу директора ДП «Дослідне господарство «Червоний землероб» КДСГДС НААН «Про оголошення догани [PERSON] » №04/05-23 від 04 травня 2023 року, а тому підстави для його скасування відсутні. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позивачем не доведено незаконність наказу, яким застосовано до неї дисциплінарного стягнення за допущений прогул, а тому позов задоволенню не підлягає. Щодо розподілу судових витрат. Згідно ч.ч. 1, 3 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, зокрема належать витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові - на позивача (п.2 ч.2 ст.141 ЦПК України). У відзиві на позов відповідач просив стягнути з позивача на його користь витрати пов`язані із залученням свідків в розмірі 2000 грн. Доказів понесення вказаних витрат не надав. Згідно ч.1 ст.139 ЦПК України свідку у зв`язку з викликом до суду відшкодовуються витрати, що пов`язані з переїздом до іншого населеного пункту та наймом житла, а також виплачується компенсація за втрачений заробіток чи відрив від звичайних занять. Отже, витрати, пов`язані із залученням свідка за правилом ст.139 ЦПК України відшкодовуються лише свідку, а тому заявлені у відзиві витрати пов`язані із залученням свідків в розмірі 2000 грн. відшкодуванню не підлягають.

Outcome: dismissed