Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-27 00:00:00

01 вересня 2023 року [PERSON] , яка діє в інтересах [PERSON] , звернулася до суду з позовом до Середнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначала, що [INFO] в с. Вовкове Ужгородського району Закарпатської області померла мати позивача [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про її смерть серії [NUMBER] від 05 травня 2017 року. Факт родинних відносин підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , згідно з яким батьками позивача є [PERSON] та [PERSON] . На день смерті [PERSON] , проживала за місцем своєї реєстрації за адресою: [ADDRESS] . Разом із нею, за цією адресою був зареєстрованим та проживав її син, [PERSON] , [INFO] , який [INFO] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 09.11.2020 року. [PERSON] , [INFO] , склала заповіт, згідно якого все своє майно, де б воно і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що їй буде належати на день її смерті, і на що вона за Законом матиме право, заповіла в рівних долях своїм дітям: [PERSON] , 1952 року народження, [PERSON] , 1957 року народження, сину [PERSON] , 1961 року народження. Про наявність заповіту позивач не знав, дізнався про нього у березні 2023 року за наступних обставин: На початку березня 2023 року, позивачу зателефонували сусіди, які проживають поряд з будинком за адресою: [ADDRESS] , і повідомили, що будинок у занедбаному стані, територія біля будинку заросла травою та бур`яном, тобто будинок потребує догляду. 10 березня 2023 року [PERSON] , з своєю дружиною [PERSON] , в кінці робочого дня, зібрались і поїхали до будинку за адресою: [ADDRESS] . В будинку позивач побачив [PERSON] заповіту, який був 03 листопада 2017 року виданий братові [PERSON] замість втраченого. В цій папці також знаходилися свідоцтва про смерть матері та брата. Довідавшись про наявність заповіту, зателефонував сестрі, щоб вияснити чи вона оформляла документи на батьківську хату, проте, оскільки вона вже 35 років проживає в Росії. Після такої розмови позивач звернувся до Середнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області з`ясувати чи оформлене спадкове майно. У селищній раді видали виписку з господарської книги про те, що станом на 01.01.2016-01.01.2023 року за [PERSON] у погосподарському обліку закріплений особовий рахунок № [NUMBER] , сторінка № [NUMBER] , книга № [NUMBER] на дворогосподарство, яке розташоване за адресою: [ADDRESS] ; виписку з рішення Середнянської селищної ради VI сесії ХХІІ скликання (ІІ засідання) від 21 травня 1996 року про надання гр. [PERSON] земельної ділянки у приватну власність для будівництва житлового будинку 0,25 га у [ADDRESS] . 26 травня 2023 року, позивач звернувся до приватного нотаріуса Ужгородського районного нотаріального округу Васіловка В.О. щоб перевірити інформацію в спадковому реєстрі чи відкривались спадкові справи. Нотаріусом повідомлено та надано дві інформаційні довідки, що такі у Спадковому реєстрі відсутні. Того ж дня, у приватного нотаріуса Ужгородського районного нотаріального округу Васіловка В.О. позивач звернувся із проханням видати йому Свідоцтво про право на спадщину за заповітом за мамою та Свідоцтво про право на спадщину за законом за братом. Проте, нотаріусом відмовлено у вчиненні таких нотаріальних дій, у зв`язку з тим, що пропущений строк для прийняття спадкового майна, який становить шість місяців. Позивач вважає, що ним пропущено строк у шість місяців із поважної причини, так як він не знав про наявність заповіту, вважав, що після смерті матері, право власності на будинок та земельну ділянку оформив покійний брат, а після смерті брата, право власності на будинок та земельну ділянку оформила сестра - [PERSON] , 1952 року народження, оскільки після смерті брата вона повідомила, що сама буде займатися оформленням батьківської хати та земельної ділянки на себе. Проте як, виявилося із зібраних документів, будинок та земельна ділянка, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , ніким не успадкована та не оформлена належним чином. Позивач, як спадкоємець першої черги за мамою та другої черги за братом, бажає подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадкового майна за ними, а тому просить суд визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за матір`ю та за братом, оскільки іншого шляху поновити пропущений строк чинне законодавство не передбачає. Представник позивача [PERSON] , подала до суду заяву про підтримання позову та розгляд справи за їх відсутності Представник відповідача\~Середнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області, не з`явилися, причини неявки суду не відомі. У відзиві на позовну заяву просять про розгляд справи без їх участі, проти задоволення позовних вимог не заперечують. Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду від 13.09.2023 прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі, призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження, почато підготовче провадження. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суд від 30.11.2023 закрито підготовче провадження по справі, призначено справу до судового розгляду по суті. Інші процесуальні дії не вчинялись, заходи забезпечення доказів/позову, зупинення/відновлення провадження не застосовувались. Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності сторін, відповідно до ч.3ст. 211 ЦПК України, на підставі наявних у суду матеріалів, враховуючи, що останні скористалися своїми процесуальними правами. У разі неявки в судове засідання учасника справи (в даному випадку третя особа), який належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду, відповідно до\~ст. 128 ЦПК України, без поважних причин або без повідомлення причин неявки, суд розглядає справу за відсутності такого учасника, тому суд вважає можливим провести підготовчий розгляд за відсутності третьої особи, яка належним чином повідомлена. Положеннями ч.2\~ст.247 ЦПК України\~передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові матеріали справи, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до вимогст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків від фізичної особи, яка померла, до інших осіб. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини (смерті спадкодавця) і не припинилися внаслідок його смерті, що передбаченост.1218 ЦК України. Відповідно дост.1269 ЦК України, заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто, аст.1270 ЦК Українирегламентує для прийняття спадщини строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з п.3\~Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 за №164\~зі змінами, згідно з\~Постановою Кабінету Міністрів України №719 від 24.06.2022, встановлено, що перебіг строку для прийняття спадщии або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Згідно зі\~ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Згідно зі ст.ст.1268-1270 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). Так, судом встановлено, що [INFO] в с. Вовкове Ужгородського району Закарпатської області померла мати позивача [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про її смерть серії [NUMBER] від 05 травня 2017 року. Внаслідок смерті\~ [PERSON] ,\~відкрилася спадщина\~набудинок та земельну ділянку, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , яка ніким не успадкована та не оформлена належним чином. Позивач, [PERSON] , як спадкоємець першої черги за мамою та другої черги за братом, бажає подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадкового майна за ними, а тому просить суд визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за матір`ю та за братом, оскільки іншого шляху поновити пропущений строк чинне законодавство не передбачає. Водночас, як випливає з аналізу положень ст.1272 ЦК, відповідачами у такій категорії справ є спадкоємці, які прийняли спадщину або які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. В разі відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом чи усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. У даному випадку позивач звернувся до Середнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області, який, на думку суду, є неналежним відповідачем у справі. Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті чи для закриття провадження у справі. За результатами розгляду справи суд відмовляє у позові до неналежного відповідача, що узгоджується із правовими висновками, викладеними в Постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц, Постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц та Постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 552/6381/17. Тобто, визначення кола відповідачів, предмета та підстав позову є правом позивача. Натомість установлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який він виконує під час розгляду справи. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог саме до Середнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області оскільки останній не є належним відповідачем. Враховуючи вищевикладене, суд відмовляє у задоволенні позовних вимог у повному обсязі . На підставі ст. 1272 ЦК України,

Outcome: dismissed