Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-12 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовною заявою до [PERSON] про визначення порядку користування квартирою [ADDRESS] ... В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що їй на праві власності належить частки трикімнатної квартири, загальною площею 58,1 кв.м, житловою площею 36,8 кв.м., яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Співвласником зазначеної квартири є [PERSON] у розмірі частки. Впродовж тривалого часу між нею та відповідачем вникають розбіжності з приводу користування квартирою та оплатою комунальних послуг. Вважає за необхідне встановити конкретний порядок користування квартирою кожним з її співвласників, з метою припинення режиму загального користування спільним майном, у зв`язку з чим, змушена звернутися до суду з цим позовом. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 16.09.2019 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. 07.10.2019 року відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якій відповідач заперечувала, посилаючись на те, що вимоги позивача щодо виділення в її самостійне користування житлової кімнати площею 11,7 кв.м. замість належної житлової кімнати площею 9,5 кв.м., є такими, що порушують її право власності на 2,5 кв.м. житлової площі квартири, обмежують обсяг права власності у частині права користування, також заперечувала проти встановлення самостійного користування позивачем лоджією площею 6,6 кв.м. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 20.01.2020 року задоволено клопотання представника позивача, призначено судову будівельно-технічну експертизу. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 04.09.2020 року відновлено провадження по справі. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 16.02.2021 року задоволено клопотання представника позивача, призначено призначено судову будівельно-технічну експертизу. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 24.01.2023 року відновлено провадження у справі, в зв`язку із надходженням до суду висновку експерта. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 16.11.2023 року закрито підготовче судове засідання, справу призначено до судового розгляду. Представник позивача в судовому засіданні підтримала позовні вимоги у повному обсязі. Просив позовні вимоги задовольнити та визначити порядок користування квартирою, згідно другого варіанту висновку експерта. В подальшому надав суду заяву, в якій просив розглядати справу за відсутністю позивача та її представника Відповідач просила визначити порядок користування квартирою, згідно другого варіанту висновку експерта. В подальшому надала суду заяву, в якій просила розглядати справу за її відсутністю. Дослідивши матеріали справи, вислухавши сторони, оцінивши наявні докази на підставі свого внутрішнього переконання та за критеріями їх належності, допустимості і достовірності, суд приходить до наступного висновку. Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] є власником частини квартири за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності. [PERSON] є власником частини квартири за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності Згідно з наданого висновку експерта № 6869 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 18.01.2023 року, експертом Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса» запропоновано три варіанти порядку користування квартирою, а саме: І варіант порядку користування квартирою з житловою кімнатою по площі близької до1/4 частини з житловою кімнатою загального користування [PERSON] виділяються в користування наступні приміщення: -житлова кімната «3» площею 9,5 м2; -житлова кімната «4» « 15.6 м2- спільне користування; -коридор «1» « 5.3 м2- спільне користування; -кухня «5» « 5.7 м2- спільне користування; -ванна «6» « 1,7 м2- спільне користування; -вбиральна «7» « 1,1 м2- спільне користування; -вбудована шафа «8» « 0,9 м2- спільне користування; Всього [PERSON] виділяється в користування приміщення в квартирі загальною площею 17,1 м2 (9,5+(15,6+5,3+5,7+1,7+1,1+0,9)х1/4)), що на 2,6 м2 (17,1-14,5) більше, чим припадає на 1/4 частини квартири. [PERSON] виділяються в користування наступні приміщення: -житлова кімната «2» площею 11,7 м2; -лоджія « 3,3 м2; -лоджія « 3,3 м2; -житлова кімната «4» « 15.6 м2- спільне користування; -коридор «1» « 5.3 м2- спільне користування; -кухня «5» « 5.7 м2- спільне користування; -ванна «6» « 1,7 м2- спільне користування; -вбиральна «7» « 1,1 м2- спільне користування; -вбудована шафа «8» « 0,9 м2- спільне користування; Всього [PERSON] виділяється в користування приміщення в квартирі загальною площею 41,0 м2 ((11,7+3,3+3,3)+(15,6+5,3+5,7+1,7+1,1+0,9)х3/4)), що на 2,6 м2 (43,6-41,0) менше, чим припадає на 3/4 частини квартири. Для використання квартири відповідно до даного порядку користування переобладнання не потрібні. ІІ варіант порядку користування квартирою (без переобладань) [PERSON] виділяються в користування наступні приміщення: -житлова кімната «2» площею 11,7 м2; -лоджія « 3.3 м2-; -коридор «1» « 5.3 м2- спільне користування; -кухня «5» « 5.7 м2- спільне користування; -ванна «6» « 1,7 м2- спільне користування; -вбиральна «7» « 1,1 м2- спільне користування; -вбудована шафа «8» « 0,9 м2- спільне користування; Всього [PERSON] виділяється в користування приміщення в квартирі загальною площею 18,7 м2 ((11,7+3,3)+(5,3+5,7+1,7+1,1+0,9)х1/4)), що на 4,2 м2 (18,7-14,5) більше, чим припадає на 1/4 частини квартири. [PERSON] виділяються в користування наступні приміщення: -житлова кімната «3» площею 9,5 м2; -житлова кімната «4» « 15,6 м2; -лоджія « 3,3 м2; -коридор «1» « 5.3 м2- спільне користування; -кухня «5» « 5.7 м2- спільне користування; -ванна «6» « 1,7 м2- спільне користування; -вбиральна «7» « 1,1 м2- спільне користування; -вбудована шафа «8» « 0,9 м2- спільне користування; Всього [PERSON] виділяється в користування приміщення в квартирі загальною площею 39,4 м2 ((9,5+15,6+3,3)+(5,3+5,7+1,7+1,1+0,9)хЗ/4)), що на 4,2 м2 (43,6-39,4) менше, чим припадає на 3/4 частини квартири. Для використання квартири відповідно до даного порядку користування обладнання не потрібні. ІІІ варіант порядку користування квартирою (з переобладнаним) [PERSON] виділяються в користування наступні приміщення: -житлова кімната «4» площею 15,6 м2; -лоджія « 3.3 м2-; -коридор «1» « 5.3 м2- спільне користування; -кухня «5» « 5.7 м2- спільне користування; -ванна «6» « 1,7 м2- спільне користування; -вбиральна «7» « 1,1 м2- спільне користування; -вбудована шафа «8» « 0,9 м2- спільне користування; Всього [PERSON] виділяється в користування приміщення в квартирі загальною площею 22,6 м2 ((15,6+3,3)+(5,3+5,7+1,7+1,1+0,9)х1/4)), що на 8,1 м2 (22,6-14,5) більше, чим припадає на 1/4 частини квартири. [PERSON] виділяються в користування наступні приміщення: -житлова кімната «2» площею 11,7 м2; -житлова кімната «3» « 9,5 м2; -лоджія « 3,3 м2; -коридор «1» « 5.3 м2- спільне користування; -кухня «5» « 5.7 м2- спільне користування; -ванна «6» « 1,7 м2- спільне користування; -вбиральна «7» « 1,1 м2- спільне користування; -вбудована шафа «8» « 0,9 м2- спільне користування; Всього [PERSON] виділяється в користування приміщення в квартирі загальною нею 35,5 м2 ((11,7+9,5+3,3)+(5,3+5,7+1,7+1,1+0,9)х3/4)), що на 8,1 м2 (43,6-35,5) менше, чим припадає на 3/4 частини квартири. Для використання квартири відповідно до даного порядку користування необхідно закласти дверний отвір між житловими кімнатами "3" та "4", пробити дверний отвір між житловими кімнатами "2" та "3" на відстані не менш 0.8 м, з обов`язковим підсиленням. Згідно з ч. 1ст. 13\~ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За змістом\~ст. 317 ЦК України\~власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Відповідно до\~ст. 319 цього Кодексу, встановлені визначальні принципи здійснення права власності, власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Згідно вимог\~ст. 321 ЦК України, у якій закріплений конституційний принцип непорушності права власності, проголошує, що особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Вимоги\~ст. 383 ЦК України\~та\~ст. 150 Житлового кодексу\~УРСР закріплені положення, відповідно до яких громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей та інших осіб. Відповідно до положень\~ст. 358 ЦК України\~право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Згідно вимог\~ст. 41 Конституції України, Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17.07.1997 року відповідно до\~Закону України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, закріплено принцип непорушності права приватної власності, за яким особа має право безперешкодно володіти, користуватися і розпоряджатися належним майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Відповідно до ст.ст.\~391,\~396 ЦК України\~власник майна може вимагати усунення всяких порушень його права, хоча б ці порушення і не були поєднані з позбавленням володіння, в тому числі і шляхом подання до суду відповідного позову. Відповідно до п.14 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» зазначено, що квартира, яка є спільною сумісною чи спільною частковою власністю, на вимогу учасника (учасників) цієї власності підлягає поділу в натурі, якщо можливо виділити сторонам ізольовані жилі та інші приміщення з самостійними виходами, які можуть використовуватися як окремі квартири або які можна переобладнати в такі квартири. У протилежному випадку може бути встановлено порядок користування приміщеннями квартири, якщо про це заявлено позов. Аналогічна позиція матеріалам позовної заяви міститься в наступному судовому рішенні Верховного Суду: згідно Постанови Верховного Суду від 31 січня 2019 року провадження № 61-31897св18 по справі № 712/2453/17 про визначення порядку користування житловим приміщенням рішення Апеляційного суду Черкаської області від 02 серпня 2017 року залишити без змін, яким скасовано рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 13 червня 2017 року, яким було задоволено позов за відсутності згоди співвласника на самостійне перепланування квартири з порушенням порядку користування, подання позову щодо визначення порядку а не встановлення порядку користування. Згідно Постанови Верховного Суду від 28 листопада 2018 року провадження № 61-13447св18 по справі № 607/14971/13-ц про усунення перешкод у користуванні квартирою, встановлення порядку користування квартирою рішення Апеляційного суду Тернопільської області від 05 травня 2016 року залишити без змін, яким скасовано рішення Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 26 лютого 2016 року, яким було задоволено позов з підстав, що спірні правовідносини стосуються не поділу квартири, а встановлення порядку спільного користування нею через критерій необхідності виділення у користування кожному зі співвласників ізольованого приміщення, особливо, якщо при цьому неможливо забезпечити відповідність ідеальних часток реальним, не є обов`язковим. Відповідно до положень\~ст.76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними засобами; висновками експертів; показаннями свідків. Відповідно до\~ст. 77 ЦПК України\~належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до\~ст. 79 ЦПК України\~достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмету доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справ суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст.80 ЦПК України). Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Позивачем на підтвердження позовних вимог було заявлено клопотання про проведення судової будівельно-технічної експертизи та матеріали справи містять висновок експерта № 6869. Враховуючи викладене, суд вважає заявлені позовні вимоги законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Так, згідно з матеріалами справи судом встановлено, що серед запропонованих варіантів встановлення порядку користування квартирою найбільш прийнятним для сторін є другий варіант порядку користування квартирою визначений судовою будівельно-технічною експертизою № 6869 від 18.01.2023 року . Відповідно до ч. 1 ст.\~141\~та п. 1 ч. 2 ст.\~141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі задоволення позову, покладаються на відповідача.

Outcome: approved