Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-21 00:00:00

У липні 2023 року [PERSON] (в особі представника - адвоката Власенка В.В.) звернулася до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб між нею та відповідачем [PERSON] зареєстрований 27 грудня 2012 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м.Києві, актовий запис № 78. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що від шлюбу з відповідачем у них є троє дітей - [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Спір щодо місця проживання дітей - відсутній. Спільне життя у них не склалось з причин того, що вони по-різному дивляться на одні і ті ж речі, мають несумісні характери та різні погляди на ведення спільного побуту і, загалом, життя. Наразі позивачка та відповідач не ведуть подружнє життя, не ведуть спільне господарство, не планують та не проводять своє дозвілля. Шлюбні відносини між ними існують формально, збереження шлюбу є неможливим, суперечить інтересам позивачки. Примирення з відповідачем є неможливим, оскільки не буде відповідати інтересам позивача. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.07.2023 року спру передано для розгляду головуючій-судді - Панченко О.М. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 02.12.2022 відкрито провадження в справі, постиановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін. 10.08.2023 на адресу суду за допомогою поштового зв`язку "Укрпошта" від представника відповідача [PERSON] - адвоката Стрикаля О.В. надійшов відзив на позовну заяву в якому відповідач не погоджується з позовною заявою [PERSON] та вважає позовні вимоги його дружини безпідставними та такими, що суперечать законодавству України, з огляду на наступне. Зазначає, що аргументи позивачки, що вона не веде з [PERSON] спільне господарство, не планує та не проводить спільне дозвілля, неправдиві та безпідставні. Так як, у березні 2022 року [PERSON] та його дружина [PERSON] , у зв`язку з окупацією військами РФ значної частини Київської області прийняли рішення виїхати усією сім`єю за кордон у Німеччину,федеральну землю Баварія, місто Мюнхен. По приїзду у м.Мюнхен відповідач із сім`єю 04 квітня 2022 року орендували житло, а саме трьохкімнатну квартиру, де вони разом із сім`єю проживають на сьогоднішній день. Так, з 12 квітня 2023 року [PERSON] , його дружина [PERSON] та їхні діти зареєстрували своє місце проживання у даній квартирі, а саме: код громади: 09162000, адреса: [ADDRESS] . На сьогоднішній день усі вони проживають у даній квартирі, ведуть спільне господарство, здійснюють спільні витрати. Також, 12 серпня 2023 року [PERSON] , його дружина [PERSON] та діти: [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] вирішили поїхати на відпочинок до Італії. Тож вважає, що за таких умов, доводи [PERSON] , що позивачка та відповідач не планують та не проводять дозвілля, не відповідає дійсності. Аргументи позивачки, що примирення з відповідачем є неможливим, оскільки сторони перебувають у сварці також є передчасним та безпідставними. Тож враховуючи вищевикладене, просит суд здійснити перехід справи зі спрощеного позовного провадження без виклику сторін у спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін та надати [PERSON] та [PERSON] строк для примирення строком на шість місяців. Ухвалою Деснянського районного суду від 14.08.2023 року здійснено перехід з розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін в розгляд справи в порядку спрощеного провадження з викликом (повідомленням) сторін цивільної справи за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу та призначено судове засідання по справі. 15.08.2023 року через підсистему "Елктронний суд" від представника позивача [PERSON] - адвоката Власенка В.В. надійшло клопотання про забезпечення можливості приймати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Ухвалою суду від 16.08.2023 у задоволенні заяви представника позивача [PERSON] - [PERSON] про участь у судовому засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів - відмовлено. 17.08.2023, 30.08.2023 через підсистему "Елктронний суд" від представника позивача [PERSON] - адвоката Власенка В.В. до суду надійшли клопотання про участь в судовому засіданні у режимі відеоконференції, які отримані та прийнятті суддею 06.09.2023 року, після виходу судді Панченко О.М. із відпустки. 30.08.2023 року через підсистему "Елктронний суд" від представника позивача [PERSON] - адвоката Власенка В.В. до суду надійшла відповідповідь на відзив, яка отримана та передана судді Пнченко О.М. 06.09.2023 року, після виходу із відпустки. У даній відповіді на відзив відповідача представник позивачки зазначає, що проти доводів, викладених представником відповідача, закперечує та просить суд: - не надавати подружжю строк на примирення, оскільки примирення неможливе; - розірвати шлюб між ними оскільки подальше перебування у шлюбі неможливе, суперечить інтересам позивачки та призводить до подальшого знущання над нею з боку відповідача. По суті доводів, які викладені у відзиві, пояснює таке: Так, дійсно у зв`язку із війною сторони вимушені були тимчасово виїхати з Києва та наразі усі (позивачка, відповідач та їхні діти) проживають у Німеччині. Однак, таке проживання є тимчасовим, а питання про зміну місця проживання не ставилося і не вирішується. Також, позивачка, [PERSON] , повідомляє суд, що не змінювала адреси свого місця проживання, якою є: [ADDRESS] . Відповідач також зареєстрований за цією адресою, тому справа підсудна Деснянському районному суду м.Києва, а отже відсутні підстави для визначення підсудності відповідно до норм ст. 29 ЦПК України. Повідомляє, що примирення з відповідачем є неможливим, так як розмови про розлучення ведуться уже 5 років, які зазвичай ініціюються чоловіком з ціллю маніпуляцій та примусу до покори. Усі спроби налагодити стосунки завершувались невдачею, а саме тому що примирення означає повна відмова від свого особистого простору, права на висловлювання власних думок, надання чоловіку права на емоційне знущання, знецінення, приниження позивачки та дітей. Намір позивачки на розлучення є свідомим та зваженим рішенням, через неможливість самостійно в повній мірі забезпечити фінансово себе та дітей, реалізацію цього рішення відкладала. На даний момент позивачка самодостатня і повністю здатна забезпечити себе та дітей. На сьогоднішній день сторони вимушено проживають разом в одній квартирі в Німеччині, але в різних кімнатах і не ведуть подружнього життя, не ведуть спільне господарство та спільні витрати. Спільне проживання є вимушеним і лише при наявності рішення суду про розірвання шлюбу, позивачка мала б законне право звернутись в місцеві органи за допомогою та вирішення житлового питання. Щодо спільного відпочинку про який заявляв відповідач, то позивачка зазначає, що поїздка не відбулася, а чоловік погрожує позивачці чинить психологічний тиск та ппримушує до продовження шлюбних відносин, на підтвердження чого позивачкою до суду надано аудіофайл. Також, позивачка заперечує проти розгляду справи в судовому засіданні з викликом сторін, оскільки вона з дітьми знаходиться у Німеччині та не зможе приїхати в Україну. Загалом, вважає, що збереження шлюбу, а так само затягування з розірванням шлюбу шляхом надання строку на примирення - порушує низку прав позивача, які вона має в силу Сімейного кодексу України. Ухвалою суду від 06.09.2023 року заяву представника позивача [PERSON] - адвоката Власенка В.В. та позивачки - [PERSON] про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів - задоволено. 14.09.2023 да суду від представника відповідача - адвоката Стрикаля О.В. надійшло клопотання про повернення позовної заяви. 11.10.2023 через підсистему "Елктронний суд" від представника позивача [PERSON] - адвоката Власенка В.В. до суду надійшли додаткові пояснення по справі, які отримані та переданні суді [PERSON] 16.10.2023 року. У поясненях представник зазначив, що відповідь на відзив була подана у порядку та строк, які встановлені ЦПК України, та вважає, що подані представником відповідача клопотання мають ознаки зловживання процесувальними правами, які направлені на затягування строків розгляду справи. 11.10.2023 через засоби поштового зв`язку "Укрпошта" від представника відповідача - адвоката Стрикаля О.В. надійшли заперечення на відповідь на відзив, у яких просить суд ухвалити рішення, яким відмовити позивачці [PERSON] у задоволенні позовних вимог та надати сторонам строк на примирення у шість місяців. 13.10.2023 від представника відповідача - адвоката Стрикаля О.В. надійшло клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції. Ухвалою суду від 16.10.2023 року заяву представника відповідача [PERSON] - адвоката Стрикаля О.В. про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів - задоволено. 19.10.2023 на електронну адресу суду від представника відповідача - адвоката Стрикаля О.В. надійшло клопотання про передачу справи для визначення підсудності, а також клоптання про постановлення ухвали про залишення позовної заяви без руху. В судовому засіданні 20.10.2023 року позивачка та її представник підтримали вимоги позову у повному обсязі та просили суд про їх задоволення. В задоволенні клопотання про надання строку для примирення просили відмовити. Представник відповідача в судовому засіданні просив надати подружжю строк для примирення строком шість місяців. Відповідач в судове засідання не з"явився, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином. 20.10.2023 через підсистему "Елктронний суд" від представника позивача [PERSON] - адвоката Власенка В.В. надійшли заперечення на клопотання представника відповідача - адвоката Стрикаля О.В. про передачу справи для визначення підсудності. Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 20.10.2023 клопотання представника відповідача про передачу справи для визначення підсудності у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу, - залишено без задоволення. Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 20.10.2023 клопотання представника відповідача про надання строку для примирення сторонам у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу, - задоволено частково. Надано [PERSON] та [PERSON] строк для примирення терміном один місяць. Зупинено провадження у справі. 09.11.2023 представником відповідача [PERSON] - адвокатом Стрикалем О.В. до Київського апеляційного суду подано апеляційну скаргу на ухвалу Деснянського районного суду м.Києва від 20.10.2023 року про зупинення провадження у справі. Ухвалою Київського апеляційного суду від 17.11.2023 року апеляційну скаргу [PERSON] , подану представником - адвокатом Стрикалем В.О. на ухвалу Деснянського районного суду м.Києва від 20.10.2023 року про надання подружжю строку для примирення у справі - повернуто особі, яка її подала. 23.11.2023 року через підсистему "Елктронний суд" від представника позивача [PERSON] - адвоката Власенка В.В. надійшло клопотання про поновлення провадження у справі, у зв`язку з тим, що ухвалою Київського апеляційного суду від 17.11.2023 року апеляційну скаргу, подану представником відповідача - адвоктом Стрикалем О.В. на ухвалу Деснянського районного суду м.Києва від 20.10.2022 року про надання подружжю строку для примирення - повернуто особі, яка її подала, а наданий судом строк на примирення сплив 20.11.2023 року, тож просить суд поновити провадження у справі. 28.11.2023 року до Деснянського районного суду м.Києва повернулися матеріали цивільної справи №754/9151/23 після розгляду апеляційної скарги в Київському апеляцйному суді. Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 30.11.2023 року провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу, поновлено та призначено справу для продовження судового розгляду. Ухвалою суду від 11.12.2023 року заяву позивачки - [PERSON] про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів - задоволено. Позивач та представник позивача в судове засідання не з`явилися. Позивачкою через підсистему "Електронний суд" направлено до суду заяву, що проимирення між стронами не відбулося, тож наполягає на розірванні шлюбу, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Від представника позивача - адвоката Власенка В.В. надійшла заява про розгляд справи без участі позивача та представник, позовні вимоги підтримують у повному обсязі та просять їх задовольнити. Відповідач та представник відповідача в судове засідання не з`явилися про дату, час та місце судового засідання були повідомлені належним чином. Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню з наступних підстав. Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, у відповідності до свідоцтва про шлюб [PERSON] та [PERSON] , зареєстрували шлюб 27 січня 2012 року, місце реєстрації - Відділ реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м.Києві, актовий запис № 78. Прізвище дружини після укладення шлюбу " [PERSON] ". Згідно із свідоцтвом про народження, від шлюбу сторони мають трьох неповнолітніх дітей: - [PERSON] , [INFO] ; - [PERSON] , [INFO] ; - [PERSON] , [INFO] . Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 27.12.2007 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюбі, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішення позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя. Передбачене ч. 1 ст. 111 Сімейного Кодексу України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення. Аналізуючи зібрані та досліджені судом докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що шлюб між сторонами підлягає розірванню, а позов підлягає задоволенню, так як сторонам надавався термін для примирення, після якого розуміння між ними не знайдено, а позивачка наполягає на розірванні шлюбу у зв`язку із небажанням його далі продовжувати . Судові витрати підлягають стягненню з відповідача на користь позивача відповідно до ст. 141 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: approved