Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-19 00:00:00

20.12.2018\~року позивачі\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] звернулися\~до Московського\~районного суду\~м.\~Харкова з\~позовом до [PERSON] , як законного представника неповнолітньої [PERSON] , третя особа: Служба у справа дітей по Московському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про припинення права власності, визнання права власності. Ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова Майстренко О.М. від 22.12.2018 року відкрито провадження у справі. [PERSON] в інтересах малолітньої [PERSON] звернулась до суду з зустрічним позовом до [PERSON] , [PERSON] , третя особа: Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про захист права власності шляхом усунення перешкод у володінні і користуванні спадковим майном, про визначення порядку користування квартирою, перерозподіл ідеальних часток та вселення. В обґрунтування вимог позивач за зустрічним позовом вказала, що\~ на час спору між суб`єктами права спільної часткової власності на дану квартиру ідеальної частки у праві на трикімнатну квартиру загальною площею 64,2 кв.м, житлова площа 40,4 кв.м за адресою: [ADDRESS] , належали: [PERSON] , [PERSON] 1/3, [PERSON] 1/6. Остання набула право власності після смерті свого батька [PERSON] , якому належало1/3 частки спірної квартири. Шлюб між її батьками [PERSON] та [PERSON] , який зареєстрований був 29.09.2007 р., розірвано рішенням Лебединського районного суду Сумської області від 18.10.2011 року. [PERSON] зареєстрована за адресою проживання батька: [ADDRESS] з 18.01.2012 року. [INFO] помер батько малолітньої дитини, яка в особі її матері прийняла спадщину після смерті батька як спадкоємець першої черги. Відповідачі за зустрічним позовом у вказані квартирі не проживають, кожен з них забезпечений житлом. Дитина разом з матір`ю мали за мету продовжити проживати у спірній квартирі та піти до школи. Однак відповідачі змінили замки, а ключі передали ріелтеру для здачі квартири в оренду стороннім людям, перешкоджаючи дитині, яка є єдиною зареєстрованою особою у цій квартирі після смерті батька. Через це, дитина вимушена ходити до школи за багато кілометрів від дому, де мешкає разом з нею 7 осіб за адресою: [ADDRESS] , житлова площа 39,6 кв.м, тобто на кожного співвласника приходиться 7,92 кв.м., на кожного проживаючого 5,66 кв.м. За життя батька дитина разом з матір`ю користувалися кімнатою «4» житловою площею 12,8 кв.м. У зв`язку з цим, позивач за зустрічним позовом звернулася до суду (т.1, а.с.66-74). Ухвалою суддя Московського районного суду м. Харкова Майстренко О.М. від 22.04.2019 року прийняв зустрічну позовну заяву до провадження. Ухвалою Московського районного суду м.Харкова від 28.08.2019 року у справі було призначено\~судову\~будівельно-технічну\~експертизу,\~провадження у справі зупинене на час проведення експертизи. 17.02.2020 року матеріали цивільної справи надійшли до суду з експертної установи без виконання, у зв`язку з відсутністю доступу експерта до об`єкту дослідження. Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 18.02.2020 поновлено провадження у справі. Ухвалою Московського районного суду м.Харкова від 15.03.2021 року у справі було призначено\~судову\~будівельно-технічну\~експертизу,\~провадження у справі зупинене на час проведення експертизи. 02.08.2022 року до Московського районного суду м. Харкова надійшов висновок експерта від 22.04.2022 № СЕ-19/121-21/18324-БТ. Відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, Верховний суд розпорядженням від 08.03.2022 № 2/0/9-22 змінив територіальну підсудність судових справ Московського районного суду м. Харкова на Октябрський районний суд м.Полтави. Згідно з автоматизованим розподілом справа розподілена на суддю Октябрського районного суду м. Полтави Гольник Л.В. Ухвалою судді Октябрського районного суду м. Полтави Гольник Л.В. від 19.09.2022 року справа прийнята до провадження, відновлено провадження у справі та справа призначена до розгляду в підготовчому судовому засіданні. 14.03.2023 від представника позивача за зустрічним позовом надійшла заява про збільшення позовних вимог, в якому позивач просить: 1. захистити право приватної власності малолітньої [PERSON] шляхом усунення перешкод, які створюють співвласники кварти, у володінні і користуванні успадкованим майном; 2. зобов`язати відповідачів надати ключі від вхідної двері до квартири [ADDRESS] та не чинити перешкод позивачу у володінні і користуванні успадкованим майном; 3. визначити порядок користування квартирою [ADDRESS] , виділивши у володіння і користування малолітньої/неповнолітньої [PERSON] кімнату «4» житловою площею 12,8 кв.м за наявним технічним паспортом, де вона раніше проживала з батьком, залишивши у спільному користуванні місця загального використання (коридор, кухня, ванна, вбиральня, вбудована шафа) та перерозподілити у зв`язку з цим ідеальні частки між усіма співвласниками, визнавши за нею право власності на 31/100 частки в цій квартирі замість 2/12; 4. вселити в квартиру [ADDRESS] [PERSON] разом з матір`ю [PERSON] ; 5. стягнути у рівних частках з відповідачів судові витрати за зустрічним позовом, а саме: судовий збір за подання зустрічного позову у розмірі, витрати на оплату судової експертизи; витрати на оплату професійної правничої допомоги (а.с.218-219). Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 14.03.2023 року підготовче провадження закрито та справа призначена до судового розгляду. Ухвалою суду від 20.12.2023 року позовну заяву за первісним позовом залишено без розгляду у зв`язку з повторною неявкою у судове засідання позивачів за первісним позовом, які належним чином повідомлені про час та місце судового розгляду, заяв та клопотань до суду не подавали. У судове засідання представник позивача за зустрічним позовом та позивач не з`явилися, представник позивача за зустрічним позовом адвокат Сунцов В.В. подав заяву про проведення засідання без їх участі, просив зустрічний позов задовольнити. У судове засідання відповідачі за зустрічним позовом не з`явилися, заяв та клопотань до суду не подавали. Суд вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників справи, на підставі наявних у справі даних і доказів. Третя особа Департамент служб у справах дітей надав заяву про розгляд справи без участі їх представника, просив вирішити спір з урахуванням інтересів дитини [PERSON] , [INFO] . Зважаючи на те, що всі учасники справи в засідання не з`явилися, відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Розглянувши цивільну справу в межах заявлених вимог, дослідивши матеріали справи і докази в їх сукупності, суд приходить до такого висновку. Судом встановлено, що відповідно до Свідоцтва про право власності на житло від 05.01.1999 року, реєстраційний № 5А-99-161952 квартира за адресою: [ADDRESS] загальною площею 64,2 кв.м, житлова площа 40,4 кв.м належала у рівних частка на праві спільної сумісної власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Свідоцтво було видане згідно із розпорядженням № 414 Центру (відділу) приватизації державного житлового фонду виконавчого комітету Харківської міської ради від 05.01.1999 року. Дана квартира зареєстрована у Харківському міському бюро технічної інвентаризації за вказаними особами 10.01.1999 року у реєстровій книзі № 1 за № П-5-41909 (а.с. 6). Відповідно до технічного паспорту, виготовленого станом на 14.09.2010 року, квартира за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 64,2 кв.м, розташована на 6 поверсі дев`ятиповерхового будинку та складається з 3-х кімнат житловою площею 40,4 кв.м., у тому числі 1-а кімната 15,8 кв., 2-а кімната 11,8 кв.м, 3-я кімната 12,8 кв.м., кухня площею 6,8 кв.м, вбиральня 3,0 кв.м, коридору 9,5 кв.м, вбудована шафа 2,7 кв.м (а.с.7-8). Після смерті співвласника [PERSON] , 1947 року народження, яка померла [INFO] відкрилася спадщина на частки належної їй квартири за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за законом від 20.11.2010 року, посвідченого державним нотаріусом Одинадцятої Харківської державної нотаріальної контори Степанець О.Б., після смерті [PERSON] , 1947 року народження, яка померла [INFO] , спадкоємцями по 1/3 частці належної спадкодавцю частки є: її чоловік [PERSON] , [INFO] , її син [PERSON] , [INFO] , її син [PERSON] , [INFO] . Свідоцтво про право на спадщину на 1/3 частку від 1/4 частини цієї квартири, належної спадкодавцю [PERSON] , видане [PERSON] (рестр № [NUMBER] , спадкова справа № 1334/10), та зареєстроване в БТІ 07.09.2011 року, що підтверджується витягом про державну реєстрацію прав № 31215034 від 07.09.2011, реєстраційний номер 31736511, після чого за ним зареєстровано до порядку спадкування право на 1/12 частину цієї квартири (а.с.9, 10). Аналогічне свідоцтво від 20.11.2010 року отримав [PERSON] (рестр № 4- 1653, спадкова справа № 1334/10), яке зареєстроване в БТІ 07.09.2011 року, що підтверджується витягом про державну реєстрацію прав № 31215245 від 07.09.2011, реєстраційний номер 31736511, після чого за ним зареєстровано до порядку спадкування право на 1/12 частину цієї квартири (а.с. 11, 12). Таке ж свідоцтво 20.11.2010 року отримав [PERSON] (рестр № [NUMBER] , спадкова справа № 1334/10), яке зареєстроване в БТІ 07.09.2011 року, що підтверджується витягом про державну реєстрацію прав № 31215245 від 07.09.2011, реєстраційний номер 31736511, після чого за ним зареєстровано до порядку спадкування право на 1/12 частину цієї квартири (а.с. 13). Після смерті [PERSON] , 1980 року народження, який помер [INFO] , відкрилася спадщина на 4/12 частки квартири за адресою: [ADDRESS] . Його спадкоємцями за законом виявились батько [PERSON] та донька [PERSON] , [INFO] , в рівних частках, по належної спадкодавцю частки. За свідоцтвом про право на спадщину за законом від 21.06.2018 року (реєстр № 1-382, спадкова справа № 1444/2017), яке видано [PERSON] , за останнім визнано право на 2/12 (1/6) частину спірної квартири, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 21.06.2018 року за № 128427077 (а.с. 15). За свідоцтвом про право на спадщину за законом від 22.06.2018 року (реєстр № 5-606, спадкова справа № 1444/2017), яке видано [PERSON] , за останньою визнано право на 2/12 (1/6) частину спірної квартири, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 22.06.2018 року за № 128655374 (а.с. 85-86). Отже, на час виникнення спору між суб`єктами права спільної часткової власності на дану квартиру ідеальні частки у цьому праві належали: [PERSON] 1/2, [PERSON] 1/3, [PERSON] 1/6. Відповідно Висновку судової будівельно-технічної експертизи № СЕ-19/121-21/18324-БТ від 22.04.2022 року, проведеної Харківським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром, з технічної точки зору можливі два варіанти визначення порядку користування квартирою [ADDRESS] між її співвласниками з урахуванням належних їм ідеальних часток в ній. Пропонуються два варіанти визначення порядку користування квартирою між її співвласниками з відступленням належних їм ідеальних часток в ній, приведені в дослідницькій частині висновку та графічно зображені в додатку 1: І варіант порядку користування квартирою: [PERSON] виділити житлову кімнату площею 15,8 кв.м та прилеглий до неї балкон; [PERSON] житлову кімнату площею 11,8 кв.м. та прилеглий до неї балкон; [PERSON] житлову кімнату площею 12,8 кв.м; ІІ варіант порядку користування квартирою: [PERSON] виділити житлову кімнату площею 15,8 кв.м та прилеглий до неї балкон; [PERSON] житлову кімнату площею 12,8 кв.м; [PERSON] житлову кімнату площею 11,8 кв.м. В загальному користуванні співвласників виділити всі підсобні приміщення квартири, а саме: коридор площею 9,5 кв.м, кухню 6,8 кв.м., вбиральню сполучену 3,0 кв.м, вбудовану шафу 2,7 кв.м, усього 22,0 кв.м підсобної площі (а.с.187-192). Відповідно до\~статті 47 Конституції України\~кожен має право на житло. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше, як на підставі закону за рішенням суду. Відповідно до частин першої, другої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні (частина перша статті 321 ЦК України). Відповідно до статті 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Зазначена норма регулює саме порядок користування спільною частковою власністю без її поділу в натурі, наслідком якого є припинення права спільної часткової власності. У постанові Верховного Суду України від 17.02.2016 року у справі № 6-1500цс15 зазначено, що стаття 358 ЦК України свідчить про те, що первинне значення у врегулюванні відносин між співвласниками має домовленість. Очевидним є те, що рішення суду не може підмінити собою їх домовленість. Водночас при виникненні конфліктної ситуації, яка унеможливлює добровільне встановлення порядку користування спільним майном між співвласниками, такий порядок користування може встановити суд. При здійсненні права власності співвласниками щодо спільного майна потрібно враховувати правову природу такої власності, адже співвласникам належить так звана ідеальна частка у праві власності на спільне майно, яка є абстрактним вираженням співвідношення в обсязі прав співвласників щодо спільної власності. Отже, кожному з них належить не частка у спільному майні, а частка у праві власності на це майно. Потрібно розмежовувати порядок поділу спільної власності з метою припинення такого її режиму і порядок встановлення користування спільним майном. Суд виділяє в користування сторонам спору в натурі частки, адекватні розміру їх часток у праві власності на спільне майно. При цьому допускається можливість відійти в незначних обсягах від відповідності реальних часток ідеальним у зв`язку з неможливістю забезпечити їх точну відповідність. Таке рішення не змінює розміру часток співвласників у праві власності на спільне майно, не порушує їх прав як власників. Подібні за змістом висновки викладені у постановах Верховного Суду від 03.10.2018 року у справі № 363/928/16 (провадження № 61-24395св18), від 26.05.2021 року у справі № 750/11539/18 (провадження № 61-15087св20), від 12.08.2021 року у справі № 644/5579/19 (провадження № 61-5255св20), від 08.09.2021 року у справі № 761/44705/19 (провадження № 61-10474св21), від 15.09.2021 року у справі № 719/637/20 (провадження № 61-11437св21). Згідно\~зі ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 81 ЦПК України\~визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Відповідно до\~ст. 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Як встановлено під час судового розгляду, вказане не спростовано відповідачами за зустрічним позовом останні у спірній квартирі не проживають, кожен з них забезпечений житлом за адресами, котрі вказані у первісному позові та у свідоцтвах про право на спадщину, а саме [PERSON] проживає за адресою: [ADDRESS] ; [PERSON] проживає за адресою: [ADDRESS] . Згідно з довідкою № 2448 від 22.12.2017 року з місця проживання у спірній квартирі зареєстровані з однієї й тієї ж дати з 18.01.2012 року [PERSON] та його рідна донька [PERSON] (а.с.82). Після смерті батька [PERSON] разом із матір`ю мала намір продовжити проживати у спірній квартирі та піти до школи № 122, з керівництвом якої було погоджено її зарахування до 5-Б класу цієї школи, що підтверджується довідкою № 526 від 01.08.2018 року (а.с. 87). Однак відповідачі за зустрічним позовом змінили замки в дверях, що свідчить про перешкоджання після смерті батька у користуванні квартирою дитині, яка є зареєстрованою особою у спірній квартирі та її співвласником. Через ці перешкоди неповнолітня дитина вимушена разом з матір`ю проживати у [ADDRESS] . Цей будинок є об`єктом спільної часткової власності та належить по 1/5 частці [PERSON] (брату матері), [PERSON] (сестрі матері), [PERSON] (бабці дитини), [PERSON] (діду дитини), [PERSON] (матері дитини), що підтверджується копією свідоцтва про право власності від 17.12.2002 року (а.с. 88-90). Згідно з Довідкою № 78 від 15.03.2019 року, виданої з Червленівською сільською радою, у будинку [ADDRESS] проживають разом із дитиною 7 осіб. Довідкою №79 від 15.03.2019 року з Червленівської сільської ради доводиться, що у будинку [ADDRESS] дитина [PERSON] проживає разом із матір`ю [PERSON] (а.с.91). Житловий будинок [ADDRESS] має житлову площу 39,6 кв.м, тобто на кожного співвласника приходиться 7,92 кв.м, а на кожного проживаючого 5,66 кв.м., що підтверджується технічним паспортом на нього. Наведене свідчить про те, що дитина [PERSON] не забезпечена житлом належної якості і за встановленими законом нормами, оскільки за ст. 47 ЖК України норма жилої площі встановлюється в розмірі 13,65 кв.м на одну особу. Ураховуючи зазначені правові норми,\~склад сім`ї\~сторін,\~ розмір\~житлової площі,\~що припадає\~на одну\~особу,\~норму житлової\~площі для\~надання одній\~особі й\~вимоги,\~що ставляться\~до жилого\~приміщення,\~наявність у\~квартирі трьох\~ізольованих жилих\~кімнат,\~суд дійшов\~висновку про\~ часткове\~задоволення зустрічного\~позову,\~а саме\~про усунення\~перешкод у\~користуванні житло\~шляхом вселення\~позивача разом\~з матір`ю\~у спірну\~квартиру,\~зобов`язання \~відповідачів \~надати ключі\~від вхідної\~двері до\~квартири та\~про встановлення\~порядок користування\~спірною квартирою\~з урахуванням\~запропонованого \~експертом другого\~варіанту \~порядку користування з\~відступленням належних\~співвласникам ідеальних\~часток в\~ній,\~виходячи з\~інтересів неповнолітньої\~дитини,\~яка не\~забезпечена належним\~житлом. Такий порядок не призведе до погіршення житлових умов відповідачів, а також буде\~збережено цільове призначення квартири. Водночас позов\~в частині\~про перерозподіл ідеальних часток між усіма співвласниками квартири та визнання за [PERSON] право власності на 31/100 частки в цій квартирі замість 2/12 не підлягає задоволенню. Відповідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи те, що позивач звільнена від сплати судового збору, оскільки позов подано в інтересах малолітньої/неповнолітньої особи, то судовий збір слід стягнути з відповідачів на користь держави, а саме у розмірі 1536,80 грн. (2 немайнові вимоги х 768,4 грн). Відповідно до частин 1 та 3 (пункт 1) статті 133 та частин 1 - 3\~ст.137\~ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Відповідно до\~п.\~1\~ч.\~2\~ст.\~141\~ЦПК України\~інші судові\~витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються у разі задоволення позову на відповідача. Відповідно до\~ч.\~8\~ст.\~141\~ЦПК України\~розмір витрат,\~які сторона\~сплатила або\~має сплатити\~у зв`язку\~з розглядом\~справи,\~встановлюється судом\~на підставі\~поданих сторонами\~доказів (договорів,\~рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. До складу витрат на правничу допомогу включаються: гонорар адвоката за представництво в суді; інша правнича допомога, пов`язана з підготовкою справи до розгляду; допомога, пов`язана зі збором доказів; вартість послуг помічника адвоката; інша правнича допомога, пов`язана зі справою. Витрати на правничу допомогу визначаються сукупністю таких документів: договором про надання правничої допомоги та відповідними доказами щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу учасник справи має подати (окрім договору про надання правничої допомоги) детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом (для визначення розміру гонорару, що сплачений або підлягає сплаті) та опис здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Між позивачем [PERSON] та адвокатом Сунцовим В.В. 12.09.2019 року укладено Договір про надання правових послуг, яким передбачено надання правової допомоги про захист немайнових та май \~ \~ \~ \~нових прав малолітньої доньки за спадщиною після смерті батька стосовно спірної квартири [ADDRESS] у цивільній справі № 643/18640/18. Згідно з Актом передання-приймання фактично наданих правових послуг за договором про надання правових послуг б/н від 12.02.2019 р. від 25.04.2019 року вартість наданих послуг склала 26020,00 грн. (а.с.123-127). Згідно з Актом передання-приймання фактично наданих правових послуг за договором про надання правових послуг б/н від 05.01.2022 року вартість наданих послуг склала 31460 грн. (а.с.220-223) Проте суд, виходить з принципу реальності адвокатських послуг, критерію розумності його розміру та справедливості, а тому суд приходить до висновку про стягнення з відповідачів на користь\~\~позивача\~\~витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 26 020,00 грн, які оплачені позивачем за зустрічним позовом (а.с. 37, 127). Як вбачається позивачем у справі сплачено 3566,00 грн. за проведення експертного дослідження (а.с.221-222). Згідно ч.6 - ч.9 ст.139 ЦПК України розмір витрат на проведення експертизи встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Таким чином, на користь позивача підлягають стягненню витрати на проведення експертизи.

Outcome: partial