Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-18 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивачі звернулися в суд з вищевказаним позовом. \~ \~ \~ \~Свій позов обґрунтовують тим, що [INFO] померла їхня матір [PERSON] . Під час оформлення спадкових прав на майно, що залишилося після її смерті, [INFO] помер їхній брат [PERSON] , який за життя вступив у спадщину після смерті матері. Про смерть брата у строк в 6 місяців було повідомлено нотаріуса та намір про прийняття спадщини після його смерті. У липні 2023 року ними було отримана свідоцтво про право на спадщину після смерті матері та з`ясовано, що нотаріусом не було оформлено їхніх заяв про прийняття спадщини після смерті брата і належну йому частку в майні матері. Термін на звернення до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини минув. Спадкове майно, яке залишилося після смерті [PERSON] складається з частки земельної ділянки для ведення осоистого селянського господарства площею 2,8374 га, кадастровий номер 0722881800:06:000:0010, яка розташована на території Луцької міської ради тв. частки з частки права на земельну частку (пай), що знаходиться в КСП «Урожай» в с. Забороль, Луцького району, Волинської області. За життя [PERSON] заповіту не склав, разом з ним ніхто не проживав, інших спадкоємців окрім них немає. Посилаючись на викладене, позивачі просять суд, визначити їм додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті брата [PERSON] , який помер [INFO] терміном 2 місяці. Ухвалою судді від 27.10.2023 позовну заяву залишено без руху. На виконання вимог заяви, позивачами усунуто зазначені в ухвалі недоліки у визначений строк. 06.11.2023 ухвалою судді відкрито провадження у справі. Ухвалою суду від 22.11.2023 закрито підготовче провадження у справі. До початку розгляду справи від представника позивачів надійшло клопотання про розгляд справи у її відсутності, позов підтримує та просить задовольнити з наведених у позовній заяві підстав. Представник відповідача надіслав до суду клопотання про розгляд справи у його відсутності. Розгляд справи здійснювався за відсутності осіб, які беруть участь у справі, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст.247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, та подані докази на підтвердження обґрунтованості заявлених позовних вимог, суд установив таке. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини 1 та 2 ст. 1220 ЦК України). Суд встановив, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 30.08.2022 Департамент «Центр надання адміністративних послуг у м. Луцьку» Луцької міської ради (а.с. 07). Загальні положення про спадкування визначені главою 84 ЦК України. Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Із свідоцтва про право на спадщину за законом від 09.06.2023 вбачається, що спадкоємцями майна [PERSON] , 1940 року народження, яка померла [INFO] є її син [PERSON] (1/4 частка), син [PERSON] (1/4 частка), який помер [INFO] , дочка [PERSON] (1/4 частка), дочка [PERSON] (1/4 частка). Спадщина складається з земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства площею 2,8374 га, кадастровий номер 0722881800:06:000:0010, яка розташована на території Луцької міської ради Волинської області (а.с.09, 10, 11). Також видано свідоцтво про право на спадщину за законом на частки права на земельну частку (пай), що знаходиться в КСП «Урожай» в с. Забороль, Луцького району, Волинської області (а.с. 12, 13, 14). Частка [PERSON] у вказаному майні становить частки. Судом встановлено, що [PERSON] за життя не оформив спадкових прав на майно після смерті матері, проте звернувся до нотаріуса заявою про прийняття спадщини. Також встановлено, що позивачі пропустили визначений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті брата. Частинами 1 та 2 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені ст. 1272 ЦК України. Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Разом з тим, ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Крім того, при розгляді справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. В пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Звертаючись до суду з цим позовом, позивачі свої вимоги обґрунтовувала тим, що у встановлений законом шестимісячний строк вони повідомили нотаріуса про смерть брата, оскільки саме в цей період тривали оформлення документів щодо спадкового майна, яке залишилося після смерті матері. Проте, нотаріусом спадкової справи заведено не було, що порушує їх права на прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Перший протокол, Конвенція) кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Предметом безпосереднього регулювання статті 1 Першого протоколу є втручання держави в право на мирне володіння майном, зокрема, й позбавлення особи права власності на майно шляхом його витребування на користь держави. Відповідно до ч. 5 ст. 1268 та ч. 3 ст. 1296 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, а відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Оцінюючи доводи позивачів та надані ними докази в обґрунтування позовних вимог, суд вважає, що у своїй сукупності вони свідчать про те, що позивачі мали об`єктивні труднощі у своєчасному поданні заяви про прийняття спадщини, а тому причини пропуску встановленого законом шестимісячного строку є поважними. Крім того, суд враховує, що визнання поважними причин пропуску позивачами строку для подання заяви про прийняття спадщини та визначення їм додаткового строку для прийняття спадщини не буде порушувати права та законні інтереси інших осіб, суперечити принципам законності, добросовісності, розумності та справедливості (ст. 3 ЦК України). Водночас відмова у задоволенні позову, за наявності встановлених судом обставин, була б непропорційним втручанням у право особи на мирне володіння майном. Враховуючи вищенаведене, на підставі ст.ст.12-13, 81, 259, 264-265, 354 ЦПК України, ст.ст. 3, 1268-1272 ЦК України, статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд, \~ \~ \~ \~

Outcome: approved