Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-12 00:00:00

[PERSON] , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітнього [PERSON] (далі - позивач) звернулась до суду з позовом до [PERSON] (далі - відповідач) та просила встановити порядок користування квартирою [ADDRESS] , виділивши в користування: [PERSON] та [PERSON] кімнату площею 16,3 кв.м., а [PERSON] кімнату площею 10,8 кв.м., залишивши у спільному користуванні приміщення: кухні, санвузлу, санвузлу, коридору, передпокою та лоджії. Свої вимоги мотивує тим, що сторони є співвласниками квартири [ADDRESS] , зокрема [PERSON] та [PERSON] належить по 1/4 частці, а [PERSON] 1/2 частка вказаної квартири. Оскільки між співвласниками квартири не досягнуто взаємної згоди на здійснення права спільної часткової власності та щодо порядку користування квартирою, враховуючи наявність конфліктних відносин із відповідачем, позивач була змушена звернутися до суду з даним позовом для захисту своїх прав та прав малолітнього [PERSON] , опікуном якого вона є. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 16.02.2022 позов залишено без руху, встановлено позивачу строк для усунення недоліків позову. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 06.06.2022 відкрито провадження у даній справі та постановлено провести розгляд даної справи в порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 12.09.2022, яку залишено без змін постановою Київського апеляційного суду від 11.10.2023 відмовлено в задоволенні заяви представника відповідача [PERSON] - адвоката Сидоренко Н.О. про поновлення строку на подання зустрічної позовної заяви; зустрічну позовну заяву [PERSON] до [PERSON] , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації про стягнення матеріальної компенсації повернуто заявнику; залишено без задоволення клопотання представника відповідача [PERSON] - адвоката Сидоренко Н.О. про призначення судової оціночно-будівельної та судової будівельно-технічної експертизи та про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 13.12.2023, що занесена до протоколу судового засідання, суд відмовив представнику відповідача [PERSON] - адвокату Сидоренко Н.О. у клопотанні про призначення судової будівельно-технічної експертизи. Ухвалою від 13.12.2023, що занесена до протоколу судового засідання суд витребував у позивача та за згодою представників сторін долучив до справи копію технічного паспорту на квартиру [ADDRESS] . Відповідачем у строк встановлений судом відзив на позовну заяву не подано. Позивач та її представник в судовому засіданні позов підтримали та просили його задовольнити з підстав викладених в позовній заяві. Позивач пояснила, що є опікуном малолітнього [PERSON] . Після смерті її доньки, [PERSON] та [PERSON] належить по 1/4 частці, а [PERSON] 1/2 частка вказаної квартири. У квартирі проживає відповідач та його повнолітній син, без згоди позивачів. Наразі вона з онуком проживає за адресою: [ADDRESS] , але мають намір проживати в спірній квартирі, якою відповідач користується одноосібно. Враховуючи, що між співвласниками квартири не досягнуто домовленостей щодо порядку користування квартирою, просила позов задовольнити в повному обсязі. Представник позивача підтримала пояснення [PERSON] та додала, що у квартирі [ADDRESS] утворилася заборгованість за житлово-комунальні послуги. Позивач має намір розділити особові рахунки та погасити вказану заборгованість. Запропонований порядок користування квартирою не порушить права усіх співвласників, враховуючи що частка житлової площі, яка припадає на долю [PERSON] та [PERSON] складає 13,55 кв.м. та на долю [PERSON] 13,55 кв.м. Представник відповідача в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позову. Вказала, що запропонований позивачем порядок користування квартирою порушить права відповідача, оскільки він тривалий час користується кімнатою, площею 16,3 кв.м. у спірній квартирі, а позивач має у власності іншу квартиру, в якій проживає разом із онуком [PERSON] . [PERSON] , яку позивач просить виділити у користування відповідачу має площу 10,8 кв.м., вказана кімната облаштована дитячими меблями. Вказала, що відповідач не чинить позивачу та її онуку перешкод у користуванні квартирою. Відповідач [PERSON] та представник третьої особи в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. З огляду на належне повідомлення учасників справи, вимоги розумності строку судового розгляду, суд приходить до висновку, що справа може бути розглянута за наявними у ній документами, а неявка відповідача [PERSON] та представника третьої особи не призводить до неможливості вирішення спору по суті. Суд заслухавши позивача, представників сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Розпорядженням Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації № 84 від 19.02.2021 малолітньому [PERSON] було надано статус дитини-сироти та встановлено опіку, призначивши опікуном [PERSON] , яка є бабусею малолітнього [PERSON] (а.с. 12). Розпорядженням Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації № 625 від 18.08.2021 встановлено опіку над майном малолітньої дитини-сироти [PERSON] , призначивши [PERSON] опікуном над його майном, що складається з 1/4 частки квартири [ADDRESS] (а.с. 11). Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] належить по 1/4 частці, а [PERSON] 1/2 частка квартири [ADDRESS] (а.с. 13-14). Згідно з витягом з Реєстру територіальної громади м. Києва про зареєстрованих осіб у житловому приміщенні від 16.11.2021 за адресою: [ADDRESS] зареєстровані [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] (а.с. 10). Відповідно до даних копії технічного паспорту на спірну квартиру, вона складається із: 2-х кімнат, у тому числі 1-а кімната житловою площею - 10,8 кв.м., 2-а кімната 16,3 кв.м., кухня площею 20,4 кв.м., санвузол 3,8 кв.м., санвузол 1,8 кв.м., коридор 4,3 кв.м., передпокій 5,1 кв.м., лоджія 3,2 кв.м. Загальна площа квартири 65,7 кв.м., з яких житлова 27,1 кв.м. Частка житлової площі, яка припадає на долю кожного із співвласників, є наступною: [PERSON] (1/2 частка) -13,55 кв.м., [PERSON] та [PERSON] (по 1/4 частці) - 13,55 кв.м. (по 6,77 кв.м. кожному). У позасудовому порядку сторони не дійшли згоди щодо встановлення порядку користування спірною квартирою. Сторони мають право на користування квартирою відповідно до своїх часток, однак у них виникли спірні відносини щодо користування квартирою. Одним з основних конституційних прав людини є право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю (стаття 41 Конституції України), яке знайшло своє закріплення у Цивільному кодексі України (далі - ЦК України). Згідно з частиною 1 статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом (стаття 321 ЦК України). Відповідно до положень статті 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Спільна власність існує у формах спільної сумісної та спільної часткової власності. Спільною частковою власністю є власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності (частина 1 стаття 356 ЦК України). Частиною першою статті 383 ЦК України та статтею 150 Житлового кодексу Української РСР закріплені положення, відповідно до яких громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей та інших осіб. Згідно статті 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Спірна квартира не може бути поділена в натурі, оскільки неможливо виділити сторонам ізольовані жилі та інші приміщення із самостійними виходами, які можуть використовуватись як окремі квартири, конфліктні відносини між співвласниками перешкоджають їм домовитися про порядок користування квартирою, а питання про одержання грошової компенсації вартості часток сторони не ставлять. За таких обставин вирішити існуючий спір можливо лише шляхом встановлення конкретного порядку користування квартирою. В даному випадку спірні правовідносини сторін не стосуються розподілу майна та припинення права спільної часткової власності і такий правовий режим зберігається, а тому суд вважає, що надання в користування сторонам спору кімнат, адекватних розміру їх часток у праві власності на спільне майно, не порушить їх право власності. При цьому з аналізу наявної судової практики вбачається, що в подібних спорах допускається можливість відійти в незначних обсягах від відповідності реальних часток ідеальним у зв`язку з неможливістю забезпечити їх точну відповідність. Таке рішення не змінює розміру часток співвласників у праві власності на спільне майно, не порушує їх прав як власників. Така позиція узгоджується з правовим висновком, викладеним у постанові Верховного Суду України від 17 лютого 2016 року № 6-1500цс15, в постановах Верховного Суду від 18 лютого 2019 року по справі № 569/15733/17-ц, від 20 лютого 2019 року по справі № 214/239/17-ц, від 13 грудня 2019 року по справі №756/3340/18, від 07 квітня 2021 року по справі №754/12663/16. За запропонованим позивачем варіантом порядку користування спірною квартирою, площа кімнати (10,8 кв.м.), що просить виділити позивач відповідачу [PERSON] буде меншою, відповідно до того розміру, яка припадає на його частку у праві власності. При цьому, суд враховує, що [PERSON] просить виділити їй кімнату, де вона буде проживати разом з онуком [PERSON] , якому на час розгляду справи виповнилося 13 років, а тому враховуючи їх вік і стать, а також, що дитина повинна мати окреме ліжко та місце для навчання, суд погоджується із вимогами позивача про виділення їй з онуком кімнати площею 16,3 кв.м. За таких обставин, враховуючи розмір часток співвласників, розмір житлової площі, яка припадає на кожного співвласника, стать співвласників квартири, їх стан здоров`я, суд вважає можливим встановити наступний порядок користування квартирою: [PERSON] та [PERSON] виділити кімнату площею 16,3 кв.м., що відповідає кімнаті 5 згідно технічного паспорту квартири, а [PERSON] - кімнату площею 10,8 кв.м., що відповідає кімнаті 4 згідно технічного паспорту квартири, залишивши у спільному користуванні приміщення: кухні, санвузлу, санвузлу, коридору, передпокою та лоджії. Суд вважає, що саме такий варіант порядку користування квартирою найбільш буде враховувати інтереси усіх співвласників квартири, які мають право користуватись житлом. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

Outcome: approved