Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-17 00:00:00

В січні 2022 року керівник Кам`янець Подільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, Національного природного парку «Подільські Товтри» звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок незаконного звільнення працівника, в обґрунтування якого вказав, що наказом виконувача обов`язки директора НПП «Подільські Товтри» Оцишена О.В. від 21.09.2018 № 127-к [PERSON] звільнено з посади головного природознавця за систематичне невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, з 21.09.2018. Рішенням Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 22.07.2020 у справі № 676/7047/18 позов задоволено частково, поновлено [PERSON] на посаді головного природознавця Національного природного парку «Подільські Товтри», стягнуто з Національного природного парку «Подільські Товтри» на користь [PERSON] середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі 118 210 гривень 40 копійок, із врахуванням розміру податків і зборів, які підлягають відрахуванню від заробітної плати. На виконання рішення суду 23.06.2021 НПП «Подільські Товтри», упродовж липня 2020 року - червня 2021 року здійснило виплату коштів [PERSON] в сумі 118 210,40 грн. Оскільки звільнення [PERSON] здійснено з порушенням закону, тому обов`язок по відшкодуванню шкоди, заподіяної у зв`язку з виплатою коштів незаконно звільненому працівнику за час вимушеного прогулу, покладається саме на [PERSON] у відповідності до ст. 27 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади», п.п. 9 та 10 пункту 9 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України, п. 8 ст. 134, ст. 237 КЗпП України. За статтею 136 КЗпП України стягнення з керівників підприємств, установ, організацій та їх заступників матеріальної шкоди в судовому порядку провадиться за позовом вищестоящого в порядку підлеглості органу. З метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в особі Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, на його адресу 17.09.2021 першим заступником керівника Кам`янець-Подільської окружної прокуратури скеровано лист про надання інформації чи вживалися останнім заходи реагування з метою стягнення шляхом регресу коштів з винної особи, які були виплачені, у зв`язку з незаконним звільненням на підставі судового рішення у справі № 676/7047/18 (заходи досудового врегулювання, пред`явлення позову до суду тощо, у разі невжиття заходів - вказати причини). Згідно відповіді Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, від 28.09.2021 за № 25/1-16/20583-21, встановлено, що заходи зі стягнення в порядку регресу коштів з винної особи, які виплачені [PERSON] НПП «Подільські Товтри» на підставі судових рішень у зв`язку з його незаконним звільненням, не вживалися. Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду від 01 лютого 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду і відкрито провадження в цивільній справі. Призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання. 29 березня 2022 року від представника відповідача [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити в задоволенні позову та зазначає, що в позивача у справі відсутні підстави для представництва інтересів держави в особі Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України в суді, оскільки позивачем у справі, проігноровано той факт, що прийняття та звільнення з посади головного природознавця - [PERSON] відбувалось саме за погодженням із Міністерством захисту довкілля та природних ресурсів України. В листі НПП «Подільські Товтри» від 22 вересня 2021 року № 541, що наявний в матеріалах справи та доданий до позовної заяви вказано, що [PERSON] був призначений на посаду головного природознавця на підставі наказу, а також листа-погодження Мінприроди № 5/3-14/1042-16 від 03.02.2016 року. Звільнення [PERSON] відбувалось на підставі наказу, а також листа Мінприроди № 5/5.1-18/3677-18 від 12.04.2018 року «Щодо погодження звільнення [PERSON] ». При цьому, лист Мінприроди № 5/5.1-18/3677-18 від 12.04.2018 року «Щодо погодження звільнення [PERSON] » є чинним, ніким не скасованим, а також не оспорюваним. Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обгрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу, нездійснення захисту інтересів держави означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк». При цьому, листом № 5/5.1-18/3677-18. від 12.04.2018 року «Щодо погодження звільнення [PERSON] » - Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України підтвердило правомірність дій відповідача у справі та не вбачало у звільненні [PERSON] будь-яких неправомірний дій. Твердження позивача щодо застосування вимог п. 5 Положення «Про Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.06.2020 № 614, в частині повноважень щодо здійснення контролю за використанням фінансових і матеріальних ресурсів, а також забезпечення ефективного і цільового використання бюджетних коштів, жодним чином не корелюється з повноваженнями вказаного органу виконавчої влади щодо ведення претензійної та позовної роботи щодо відшкодування збитків, завданих неправомірними діями службових осіб даного органу виконавчої влади. При цьому, також слід враховувати, що посилання позивача на п. 7 ч. 5 ст. 22 Бюджетного кодексу України щодо ефективного, результативного і цільового використання бюджетних коштів головним розпорядником в особі Міндовкілля, не є дотичним позовних вимог при представництві інтересів держави з огляду необхідності виконання судового рішення від 22.07.2020 року у справі № 676/7047/18 про поновлення на посаді та відшкодування середнього заробітку за час вимушеного прогулу, в якій виконавцем рішення фактично виступає не Міндовкілля, а Державне казначейство України. Посилання позивача в позовній заяві на те, що уповноважений орган (згідно його відповіді на запит в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру») не здійснює відповідні повноваження щодо стягнення заподіяної шкоди з Відповідача, для прийняття заяви для розгляду недостатньо. При цьому сама по собі обставина не звернення Міністерства захисту довікілля та природних ресурсів України або НПП «Подільські Товтри» з позовом без з`ясування фактичного стану правовідносин між сторонами спору не свідчить про невиконання таким органом своїх функцій із захисту інтересів держави. При цьому, саме лише посилання у позовній заяві позивача на те, що орган, уповноважений здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, не здійснює відповідні повноваження із захисту державних інтересів без підтвердження цього відповідними доказами, не є підставою для прийняття судом рішення у такому спорі по суті, оскільки за змістом ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом правових підстав для представництва. В Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України відсутній обов`язок щодо звернення до Відповідача із вимогою про стягнення коштів. Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. Також звертає увагу, що в позовній заяві позивач посилається на п.8. ст. 134 КЗпП, при цьому, позивачем у справі не наведено жодного належного та допустимого доказу щодо того, що Відповідач у справі підпадає під категорія «службова особа». В позивача у справі відсутні підстави для представництва інтересів держави в особі НПП «Подільські Товтри» в суді. Зазначає, що в позовній заяві вказано, що «з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в особі НПП «Подільські Товтри», на його адресу 17.09.2021 року скеровано лист про надання інформації чи вживалися останнім заходи реагування з метою стягнення шляхом регресу коштів з винної особи. Згідно відповіді директора НПП «Подільські Товтри» від 22.09.2021 за № 541 встановлено, що [PERSON] звільнено законно, за наявності достатніх підстав». Отже, враховуючи вимоги ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», а також враховуючи норми законодавства та судової практики, наведені в п. 1.1. Відзиву, у Позивача у справі були відсутні підстави для представництва інтересів держави в особі НПП «Подільські товтри» в суді. Також звертає увагу, що наявність бездіяльності компетентного органу повинна бути предметом самостійної оцінки суду в кожному випадку звернення прокурора з позовом за конкретних фактичних обставин. Позивач для вжиття заходів реагування з боку уповноважених органів - Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України та НПП «Подільські Товтри» особисто визначив розумний строк (без урахування часу на відповідь компетентного органу), який визначається періодом часу з 20.10.2021 року (направлення повідомлення про встановлення підстав та намір здійснювати представництво інтересів держави в суді № 52-8196вих-21) по 23.12.2021 року (дата подачі позовної заяви з метою представництва інтересів держави). Водночас, Позивач, з огляду на достатність часу, визначеного терміном загальної позовної давності, не врахував конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані, а також юридичний зміст, значимість, тривалість та межі імовірної бездіяльності, фактичні підстави її припинення, шкідливість бездіяльності для прав та інтересів заінтересованої особи. Обгрунтованість вимог прокурора в інтересах держави в особі державного органу вирішується судом вже при розгляді справи по суті шляхом ухвалення відповідного рішення, а не під час відкриття провадження у справі. А тому зазначає, що позов Кам`янець-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі: Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України та Національного природнього парку «Подільські Товтри» до [PERSON] про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок незаконного звільнення працівника подано без достатніх підстав для представництва вказаних установ в суді. Слід враховувати, що рішенням Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 22.07.2020 у справі № 676/7047/18 за позовом [PERSON] (особа, на користь якої відшкодовано з Державного бюджету України суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу), частково задоволено його вимоги лише щодо поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Водночас, вказаним судовим рішенням не підтверджено протиправність дій Відповідача, які призвели до порушення прав [PERSON] . При цьому, жодних належних та допустимих доказів на підтвердження визнання вини Відповідача у заподіянні майнової шкоди НПП «Подільські Товтри» або Міндовкілля у встановленому законом порядку Позивачем в позовній заяві не зазначено. Також, матеріали позову не містять доказів щодо наявності всіх складових цивільно-правової відповідальності Відповідача у завданні шкоди інтересам держави. Зокрема, підставою застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків є наявність повного складу цивільного правопорушення: 1) протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; 2) шкідливий результат такої поведінки (збитки); 3) причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; 4) вина правопорушника. Судові рішення у справі № 676/7047/18, на які посилається Позивач у позові як на доказ вини Відповідача, не є належними доказами в розумінні п.п. 10 п. 9 Розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України, бо такими рішеннями судів не доведений факт вини саме Відповідача. При цьому, рішеннями судів встановлено порушення порядку звільнення [PERSON] та, як наслідок - його поновлення на посаді (без вимог у позові про визнання протиправними дій суб`єкта владних повноважень), проте не встановлено вини Відповідача у вказаних вище діях. Тобто, в даному випадку відсутній причинно-наслідковий зв`язок між рішенням суду у справі №676/7047/18 та вимогою Позивача в представництві інтересів держави відшкодувати Відповідачем збитки в порядку регресу через прийняття такого рішення. Крім того, ч. 3 ст. 80 Закону України «Про державну службу» визначає, що у разі застосування зворотної вимоги (регресу) державний службовець несе матеріальну відповідальність тільки за шкоду, умисно заподіяну його протиправними діями або бездіяльністю. Ні з матеріалів судових рішень у справі № 676/7047/18, ні з інших матеріалів до позовної заяви, наданих позивачем в обґрунтування представництва інтересів держави, не міститься жодних ознак, які б вказували на протиправнісгь дій Відповідача, тим більше у формі умислу, що, в свою чергу виключає склад цивільного правопорушення. У твердженні Позивача також відсутній причинно-наслідковий зв`язок між «зволіканням із зверненням до суду з позовом» та «безповоротною втратою бюджетом виплачених коштів», оскільки відсутні відповідні докази, які це підтверджують. Зазначене свідчить лише про припущення Позивача. Відповідно до наданих Позивачем до позовної заяви платіжних доручень строк подання зворотної вимоги до Відповідача розпочався після 24.07.2020. При цьому, згідно ст. 257 ЦК України, загальна позовна давність, застосовна у тому числі щодо регресу, встановлюється тривалістю у три роки. Законної сили рішення у справі №676/7047/18 про відшкодування середнього заробітку набуло 25.02.2021 року. При цьому, фактичне подання зворотної вимоги не могло бути раніше цієї дати. Отже, з огляду на наведене вище в Позивача у справі - Кам`янець-Подільської окружної прокуратури відсутні підстави для представництва інтересів держави в особі Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України та НПП «Подільські товтри» в Хмельницькому міськрайонному суді Хмельницької області, а самі позовні вимоги не підлягають задоволенню з огляду на їх необгрунтованість. 05 квітня 2022 року позивачем подано відповідь на відзив. Зазначає, що доводи та мотиви, викладені представником відповідача у відзиві є безпідставними та не заслуговують на увагу. Виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття «інтерес держави». Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте, держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств. З урахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. Першим виключним випадком представництва інтересів є наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються. У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно. «Не здійснення захисту» виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Якщо прокурору відомо причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необгрунтованим. Підставою для звернення прокурора з даною позовною заявою є «не здійснення захисту» Міністерством захисту довкілля та природних ресурсів України та НПП «Подільські Товтри» майнових прав та інтересів держави, тобто їх пасивна поведінка. Так, усвідомлюючи порушення інтересів держави, що підтверджується судовими рішеннями у справі № 676/7047/18, в якій НПП «Подільські Товтри» виступав відповідачем, листами Кам`янець-Подільської окружної прокуратури № 52-4489 вих-21 від 29.06.2021, № 52-7169 вих-21 від 17.09.2021, № 52-7170 вих-21 від 17.09.2021, № 52-8196 вих-21 від 20.10.2021, платіжними дорученнями про перерахування [PERSON] коштів на виконання судових рішень № 676/7047/18, маючи відповідні повноваження для їх захисту, останні ігноруючи вимоги діючого законодавства зайняли споглядальницьку позицію і упродовж тривалого часу (з червня 2021 року) не зверталися з позовом до суду на захист інтересів держави. Окрім того, прокурором враховано той факт, що на час вирішення питання про відшкодування шкоди [PERSON] виконував обов`язки начальника НПП «Подільські Товтри» і не міг одночасно представляти інтереси НПП «Подільські Товтри» та бути відповідачем у справі, а також те, що статтею 233 КЗпП України встановлений скорочений строк звернення з позовом до суду в один рік. Також, звертає увагу суду, що відповідь директора НПП «Подільські Товтри» від 22.09.21 за № 541, на яку посилається у відзиві представник відповідача підписано саме відповідачем [PERSON] . Недодержання законодавства про працю органами виконавчої влади, підприємствами, установами і організаціями державної форми власності, а також їх службовими особами безпосередньо зачіпає інтереси держави, оскільки кошти на відшкодування шкоди сплачуються з Державного бюджету України. Необхідність звернення прокурора з позовною заявою була зумовлена потребою захистити інтереси держави в особі Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України який є органом виконавчої влади та НПП «Подільські Товтри», який фінансується з Державного бюджету України, а також те, що кошти, які виплачені [PERSON] на виконання судових рішень, відшкодовані з Державного бюджету України. Внаслідок зволікання із зверненням до суду із позовом з боку Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України та НПП «Подільські Товтри» Державний бюджет може безповоротно втратити виплачені кошти. У зв`язку із вищезазначеним, в даному випадку представництво інтересів держави в суді здійснюється прокурором, який виконує субсидіарну роль, щоб ці інтереси не залишились незахищеними. З метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в особі Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України 17.09.2021 Кам`янець-Подільська окружна прокуратура звернулася з листом № 52-7170 вих-21 до вказаного Міністерства чи вживалися останнім заходи реагування з метою стягнення шляхом регресу коштів з винних осіб, які були виплачені, у зв`язку з незаконним звільненням на підставі судового рішення № 676/7047/18 (заходи досудового врегулювання, пред`явлення позову до суду тощо, у разі невжиття заходів - повідомити причини). 28.09.2021 з Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України надійшла відповідь за № 25/1-16/20583-21, з якої вбачається, що Міністерством заходи щодо стягнення в порядку регресу коштів з винних осіб, які були виплачені [PERSON] не вжито та не заперечує щодо представництва інтересів держави Кам`янець-Подільською окружною прокуратурою з порушених питань. Також, 22.09.2021 з НПП «Подільські Товтри» на адресу Кам`янець-Подільської окружної прокуратури направлено листа № 541 за підписом в.о. начальника [PERSON] із змісту якого вбачається, що [PERSON] звільнено законно. Враховуючи зазначене та на виконання ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» 20.10.2021 заступник керівника Кам`янець-Подільської окружної прокуратури звернувся до Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України та НПП «Подільські Товтри» з повідомленням про встановлення підстав та намір здійснювати представництво інтересів держави в суді. Також, вважає, що не заслуговують на увагу посилання представника відповідача, щодо чинності листа Мінприроди № 5/5.1-18/3677-18 від 12.04.2018 «Щодо погодження звільнення [PERSON] », оскільки під час процедури звільнення працівників є обов`язковою лише згода профспілкового комітету, якої при звільненні [PERSON] не надано. Окрім того, вважає за необхідне зазначити, що ні ст. 131-1 Конституції України, ні ст.23 Закону України «Про прокуратуру», ні ст. 56 ЦПК України, які єдині в своєму змісті визначають виключно правові засади представництва прокурором інтересів держави в суді, не вимагають від прокурора надання таких доказів нездійснення чи неналежного здійснення повноважень органом державної влади чи місцевого самоврядування. Так, право на стягнення шкоди, завданої незаконним звільненням працівника із займаної посади, закріплено у статті 134 та статті 237 КЗпП України. Законом покладається обов`язок по відшкодуванню шкоди, заподіяної підприємству, установі, організації у зв`язку з оплатою незаконно звільненому чи незаконно переведеному працівникові часу вимушеного прогулу або часу виконання нижче оплачуваної роботи, на винних службових осіб, за наказом або розпорядженням яких звільнення чи переведення здійснено з порушенням закону або якими затримано виконання рішення суду про поновлення на роботі. Відповідальність в цих випадках настає незалежно від форми вини. Законодавство не містить додаткових підстав для відшкодування майнової шкоди з винних службових осіб, за наказом або розпорядженням яких звільнення працівника здійснено з порушенням вимог закону або затримано виконання рішення суду про поновлення на роботі. Як вбачається з матеріалів справи, 23.12.2021 прокурор звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України та НПП «Подільські Товтри» до [PERSON] , про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок незаконного звільнення працівника. На час звернення прокурора з позовом неправомірність наказу виконувача обов`язків директора НПП «Подільські Товтри» № 127-к від 21.09.2018 «Про звільнення головного природознавця НПП «Подільські Товтри» Мартинюка Ю.І.» вже були предметом дослідження в судовому порядку та встановлені судовими рішеннями у справі № 676/7047/18 за позовом [PERSON] до НПП «Подільські Товтри». Отже, звертаючись з позовом до суду про стягнення шкоди, прокурор виходив з того, що звільнення [PERSON] здійснено з порушенням закону за наказом виконувача обов`язки начальника НПП «Подільські Товтри» Оцишена О.В., обов`язок по відшкодуванню шкоди, заподіяної у зв`язку з виплатою коштів незаконно звільненому працівнику за час вимушеного прогулу, покладається саме на [PERSON] 05 травня 2022 року представником відповідача [PERSON] подані до суду письмові пояснення, в котрих останній зазначає, що враховуючи спірні правовідносини, які склалися між сторонами, положення ч. 4 ст. 136 КЗпП України та те, що НПП «Подільські Товтри» знаходиться в підпорядкуванні Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, то саме Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України, як вищестоящий в порядку підлеглості орган повинен звертатись до суду з даним позовом. Отже, НПП «Подільські Товтри» є неналежним Позивачем у справі, а належним Позивачем у справі є саме Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України, а не Кам`янець-Подільська окружна прокуратура, що діє в інтересах держави в особі Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України. Крім цього, у цій категорії справ Кам`янець-Подільська окружна прокуратура, що діє в інтересах держави повинна обгрунтувати суду: у чому проявилась бездіяльність вищестоящого органу, та зазначити, які заході були вжиті вищестоящим органом для захисту прав держави; обгрунтувати строк, чому вжиття заходів самим органом на етапі подання позову не є можливим. При цьому, остаточний розрахунок коштів НПП «Подільські Товтри» на виконання рішення суду на користь [PERSON] був здійснений в червні 2021 року, в серпні та вересні 2021 року Кам`янець-Подільська окружна прокуратура зверталась до Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України та НПП «Подільські Товтри», а вже 23 грудня 2021 року Кам`янець-Подільська окружна прокуратура звернулась до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із позовною заявою, що свідчить про необгрунтованість з боку Кам`янець- Подільської окружної прокуратури розумності строку. Так, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду. При цьому, прийняття та звільнення з посади головного природознавця - [PERSON] відбувалось саме за погодженням із Міністерством захисту довкілля та природних ресурсів України. Отже, матеріали справи не містять належних та допустимих доказів у справі, які б підтверджували, що місце має пасивна поведінка Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, а тому з огляду на наведене вище, в Позивача у справі відсутні підстави для представництва інтересів держави в особі Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України в суді та відсутні підстави для представництва інтересів держави в особі НПП «Подільські товтри» в суді. Відтак, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя згідно п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України. А тому просить у задоволенні позовної заяви Кам`янець-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі: Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України та Національного природнього парку «Подільські Товтри» до [PERSON] про стягнення шкоди, завданої внаслідок незаконного звільнення працівника на суму 118 210,40 гривень, відмовити повністю. Позовну заяву Кам`янець-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі: Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України та Національного природнього парку «Подільські Товтри» до [PERSON] про стягнення шкоди, залишити без розгляду на підставі п.1 ч.1 ст.257 ЦПК України. 11 травня 2022 року від Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України надійшли письмові пояснення, в яких представник просить позов задовольнити повністю. Розгляд справи здійснювати у їх відсутності. Зазначає, що на виконання судового рішення у справі № 676/7047/18 НПП «Подільські Товтри» здійснено виплату коштів [PERSON] у розмірі 118210 грн. 40 коп. протягом липня 2020 по червень 2021 років. В свою чергу, згідно з пунктом 8 частини першої статті 134 КЗпП України відповідно до законодавства працівники несуть матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної з їх вини підприємству, установі, організації, у випадках, коли, зокрема службова особа, винна в незаконному звільненні або переведенні працівника па іншу роботу. У пункті 10.7 розділу 10 Положення зазначено, що збитки, заподіяні Парку внаслідок порушення його майнових прав юридичними і фізичними особами, відшкодовуються в установленому порядку, втому числі за рішеннями суду. Враховуючи вищевказане, оскільки звільнення [PERSON] здійснено відповідно до наказу Відповідача та визнано судом протиправним та незаконним, тому обов`язок по відшкодуванню шкоди, заподіяної Парку внаслідок таких дій покладається саме на [PERSON] . Зазначає, що право регресної вимоги щодо працівника виникає з часу виплати підприємством грошової суми третій особі, саме від цього часу обчислюється строк на пред`явлення регресного позову. 16 серпня 2022 року представником відповідача [PERSON] подана до суду заява про залишення без розгляду позовної заяви Кам`янець-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі: Національного природнього парку «Подільські Товтри» до [PERSON] про стягнення шкоди, на підставі п.1 ч.1 ст.257 ЦПК України, оскільки прокурор не може представляти в суді інтереси держави в особі державних підприємств, які не є суб`єктами владних повноважень і не здійснюють реалізацію державної влади, а утворюються лише для здійснення завдань і функцій держави (постанова ВПВС України від 06.07.2021 року у справі № 911/2169/20, постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 15 вересня 2021 року у справі № 373/462/19). При цьому НПП «Подільські Товтри» не відносяться до органів державної влади та суб`єктів владних повноважень, тому підстави для здійснення прокурором представництва його інтересів на підставі ст.. 23 ЗУ «Про прокуратуру» в суді відсутні. 19 серпня 2022 року керівником Кам`янець-Подільської окружної прокуратури подані до суду додаткові пояснення, в яких останній зазначає, що підстави для залишення позовної заяви без розгляду відсутні, оскільки прокуратура є належним позивачем. Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду від 30 серпня 2022 року, яка залишена без змін постановою Хмельницького апеляційного суду від 17 листопада 2022 року, в частині позову керівника Кам`янець Подільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Національного природного парку «Подільські Товтри» до [PERSON] про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок незаконного звільнення працівника, залишено без розгляду. Протокольною ухвалою суду від 23.11.2023 до участі у справі залучено в якості третьої особи без самостійних вимог на стороні позивача НПП «Подільські товтри». Прокурор в судовому засіданні позов просить задовольнити в повному обсязі з підстав заявлених у позові. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні просить відмовити в задоволенні позову з підстав наведених у відзиві. Представник Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи наявна заява про розгляд справи у їх відсутності, позов просить задовольнити. Представник третьої особи НПП «Подільські товтри» в судове засідання не з`явився, повідомлений про час та місце судового в установленому законом порядку. Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши докази у справі, встановив наступні обставини справи та відповідні правовідносини. Відповідно до наказу Міністерства екології та природних ресурсів України НПП «Подільські Товтри» № 127-к від 21 вересня 2018 року звільнено головного природознавця [PERSON] з 21 вересня 2018 року за ст. 40 п.3 КЗпП України (за систематичне невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку). Рішенням Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 22.07.2020 у справі № 676/7047/18 позов задоволено частково, поновлено [PERSON] на посаді головного природознавця Національного \~ \~ \~ \~природного парку «Подільські Товтри», стягнуто з НПП «Подільські Товтри» на користь [PERSON] середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі 118 210 грн. 40 коп., із врахуванням розміру податків і зборів, які підлягають відрахуванню від заробітної плати. Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України НПП «Подільські Товтри» № 80 о/к від 24 липня 2020 року поновлено [PERSON] на посаді головного природознавця Національного \~ \~ \~ \~природного парку «Подільські Товтри» Постановою Хмельницького апеляційного суду від 25.02.2021 апеляційну скаргу Національного природного парку «Подільські Товтри» задоволено частково. Рішення Кам`янець-Подільського міськрайонного суду від 22 липня 2020 року змінено, викладено мотивувальну частину рішення з врахуванням мотивів, наведених у постанові. В іншій частині рішення Кам`янець- Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 22.07.2020 залишено без змін. На виконання рішення суду 23.06.2021 НПП «Подільські Товтри», упродовж липня 2020 року - червня 2021 року [PERSON] здійснено виплату коштів на суму 118 210,40 грн., з них: 4 553,08 грн., згідно платіжного доручення № 219 від 24.07.2020 (грошові кошти для зарахування на картковий рахунок по середній зарплаті за час вимушеного прогулу [PERSON] ; згідно рішення Кам`янець-Подільського міськрайонного суду від 22.04.2020 у справі № 676/7047/18); 1 018,08 грн., згідно платіжного доручення № 216 від 24.07.2020 (податок на доходи фізичних осіб утримання з середнього заробітку за час вимушеного прогулу [PERSON] ; згідно рішення Кам`янець-Подільського міськрайонного суду від 22.04.2020 у справі № 676/7047/18); 84,84 грн., згідно платіжного доручення № 217 від 24.07.2020 (військовий збір 1,5% утримання з середньої зарплати за час вимушеного прогулу [PERSON] ; згідно рішення Кам`янець-Подільського міськрайонного суду від 22.04.2020 у справі № 676/7047/18); 76 800,00 грн., згідно меморіального ордеру № 14 від 23.06.2021 (стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, згідно виконавчого листа № 676/7047/18 від 06.05.2021 на користь [PERSON] ); 13 806,29 грн. згідно платіжного доручення № 13 від 23.06.2021 (стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, згідно виконавчого листа № 676/7047/18 від 06.05.2021 на користь [PERSON] ); 20 259,79 грн. згідно меморіального ордеру № 11 від 23.06.2021 (стягнення ПДФО з середнього заробітку за час вимушеного прогулу згідно виконавчого листа № 676/7047/18 від 06.05.2021); 1 688,32 грн. згідно меморіального ордеру № 12 від 23.06.2021 (стягнення військового збору з,середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу згідно виконавчого листа № 676/7047/18 від 06.05.2021). Крім того, із листа Головного управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області, Кам`янець-Подільського управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області вбачається, що ними проведено примусове списання коштів згідно виконавчого листа по справі № 676/7047/18 в сумі 112554,40 грн. Згідно відповіді Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, від 28.09.2021 за № 25/1-16/20583-21, встановлено, що заходи зі стягнення в порядку регресу коштів з винної особи, які виплачені [PERSON] НПП «Подільські Товтри» на підставі судових рішень у зв`язку з його незаконним звільненням, не вживалися. Міндовкілля не має заперечень щодо представництва інтересів держави Кам`янець-Подільською окружною прокуратурою з порушених питань. 20.10.2021 року заступником керівника Кам`янець- Подільської окружної прокуратури надіслано на адресу Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України повідомлення про встановлення підстав та намір здійснювати представництво інтересів держави в суді. Відповідно до абзаців другого та третього пункту 1 Положення про Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.06.2020 № 614 (далі Положения № 614), Міндовкілля с головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, який забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, екологічної та в межах повноважень, передбачених законом, біологічної і генетичної безпеки. Разом з тим, пунктом 5 Положення № 614 передбачено, що Міндовкілля з метою організації своєї діяльності, зокрема: забезпечує в межах повноважень, передбачених законом, здійснення заходів щодо запобігання корупції і контроль за їх реалізацією в апараті Міндовкілля, на підприємствах, в установах та організаціях, що належать до сфери його управління, та господарському товаристві, щодо якого Міндовкілля здійснює управління корпоративними правами держави; організовує планово-фінансову роботу в апараті Міндовкілля, на підприємствах, в установах та організаціях, що належать до сфери його управління, здійснює контроль за використанням фінансових і матеріальних ресурсів, забезпечує організацію та вдосконалення бухгалтерського обліку; забезпечує ефективне і цільове використання бюджетних коштів. Відповідно до п. 1.4. розділу 1 Положення про національний природний парк «Подільські Товтри», затверджене наказом № 107 Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України від 31.08.2020 (далі - Положення) парк віднесено до сфери управління Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України. Згідно п. 1.2, 1,3 розділу 1 Положення, парк є бюджетною, неприбутковою, природоохоронною, рекреаційною, культурно-освітньою, науково-дослідною установою та входить до складу природно-заповідного фонду України, охороняється як національне надбання, щодо якого встановлюється особливий режим охорони, відтворення та використання. Парк є юридичною особою, має самостійний баланс, рахунки у відділенні Казначейства і утримується за рахунок коштів державного бюджету. Парк має печатку із зображенням Державного герба України та своїм найменуванням, штампи та офіційну емблему, що реєструються в установленому порядку, та бланки. Згідно з пунктом 3.1 розділу 3 Положення управління Парком здійснюється відповідно до вимог законодавства спеціальною адміністрацією. Відповідно до пункту 3.2 розділу 3 Положення адміністрацію очолює директор, який призначається та звільняється з посади Міндовкіллям у порядку передбаченому законодавством. Згідно з пунктом 3.9 розділу 3 Положення директор призначає па посаду та звільняє з посади наукових, інженерно-технічних та інших працівників Парку з дотриманням вимог законодавства. Відповідно до п. 9.1 розділу 9 фінансування заходів, пов`язаних із функціонуванням Парку здійснюється відповідно до законодавства за рахунок коштів загального та спеціального фондів Державного бюджету. Для цієї мети можуть також залучатися кошти місцевих бюджетів, благодійних фондів, коштів підприємств, установ, організацій, громадян та інших джерел фінансування, не заборонених законодавством. Пунктом 10.7 розділу 10 Положення регламентовано, що збитки заподіяні Парку внаслідок порушення його майнових прав юридичними і фізичними особами, відшкодовуються в установленому порядку, в тому числі за рішеннями суду. Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах (частини перша та друга статті 4 ЦПК України). Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Щодо звернення з даним позовом керівника Кам`янець- Подільської окружної прокуратури Пунктом 3 ст. 131-1 Конституції України визначено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Відповідно до ч. 3, 4, 5 ст. 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обгрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює, або неналежним здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обгрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття «інтерес держави». З метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в особі Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, на його адресу 17.09.2021 першим заступником керівника Кам`янець- Подільської окружної прокуратури скеровано лист про надання інформації чи вживалися останнім заходи реагування з метою стягнення шляхом регресу коштів з винної особи, які були виплачені, у зв`язку з незаконним звільненням на підставі судового рішення у справі № 676/7047/18 (заходи досудового врегулювання, пред`явлення позову до суду тощо, у разі невжиття заходів - вказати причини). Згідно відповіді Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, від 28.09.2021 за № 25/1-16/20583-21, встановлено, що заходи зі стягнення в порядку регресу коштів з винної особи, які виплачені [PERSON] НПП «Подільські Товтри» на підставі судових рішень у зв`язку з його незаконним звільненням, не вживалися. Міндовкілля не має заперечень щодо представництва інтересів держави Кам`янець-Подільською окружною прокуратурою з порушених питань. Щодо звернення з даним позовом керівника Кам`янець Подільської окружної прокуратури в інтересах держави то виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття «інтерес держави». Підставою для звернення прокурора з даною позовною заявою стало «не здійснення захисту» Міністерством захисту довкілля та природних ресурсів України майнових прав та інтересів держави, тобто їх пасивна поведінка. Так, усвідомлюючи порушення інтересів держави, що підтверджується судовими рішеннями у справі № 676/7047/18, листи Кам`янець-Подільської окружної прокуратури, платіжні доручення про перерахування [PERSON] коштів на виконання судових рішень у вказаній справі, маючи відповідні повноваження для їх захисту, останні ігноруючи вимоги діючого законодавства зайняли споглядацьку позицію та протягом тривалого часу не звертаються з позовом до суду на захист інтересів держави. Недодержання законодавства про працю органами виконавчої влади, підприємствами, установами і організаціями державної форми власності, а також їх службовими особами безпосередньо зачіпає інтереси держави, оскільки кошти на відшкодування шкоди сплачуються з Державного бюджету України. Необхідність звернення прокурора з позовною заявою зумовлена потребою захистити інтереси держави в особі Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, який є органом виконавчої влади, фінансується за рахунок Державного бюджету України, а також те, що кошти, які виплачені [PERSON] на виконання судових рішень, відшкодовані з Державного бюджету України. Внаслідок зволікання із зверненням до суду із позовом з боку Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України Державний бюджет може безповоротно втратити виплачені кошти. У зв`язку із вищезазначеним, в даному випадку представництво інтересів держави в суді здійснюється прокурором, який виконує субсидіарну роль, щоб ці інтереси не залишились незахищеними. А тому, враховуючи спірні правовідносини, які склалися між сторонами, положення ч. 4ст. 136 КЗпП України та те, що Національний природний парк «Подільські Товтри» знаходиться в підпорядкуванні Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України згідно п. 1.4. Положення про національний природний парк «Подільські Товтри», затвердженого наказом № 107 Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України від 31.08.2020, в інтересах якого звернувся керівник прокуратури, а тому керівник Кам`янець-Подільської окружної прокуратури який діє в інтересах держави в особі Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України є належним позивачем. Щодо стягнення шкоди. Стягнення з керівників підприємств, установ, організацій та їх заступників матеріальної шкоди в судовому порядку провадиться за позовом вищестоящого в порядку підлеглості органу (частина четверта статті 136 КЗпП України). Працівники несуть матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної з їх вини підприємству, установі, організації, у випадках, коли службова особа винна в незаконному звільненні або переведенні працівника на іншу роботу (пункт 8 частини першої статті 134 КЗпП України). Про те, що відповідач як службова особа, який видав наказ про звільнення, несе повну матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству у зв`язку з оплатою незаконно звільненому працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу, неодноразово зазначалось Верховним Судом у постановах від 20 травня 2020 року у справі № 401/1387/17-ц (провадження № 61-37363св18), від 20 червня 2019 року у справі № 462/8925/14 (провадження № 61-13847св18), від 06 грудня 2018 року у справі № 474/658/16-ц (провадження № 61-18198св18), від 10 жовтня 2018 року у справі № 371/1165/16-ц (провадження № 61-20542св18), від 23 квітня 2018 року у справі № 335/7848/15-ц (провадження № 61-1209св18). Відповідно до пункту 8 частини першої статті 134, статті 237 КЗпП України матеріальна відповідальність на службову особу за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації оплатою працівникові вимушеного прогулу або різниці у заробітку при незаконному звільненні або незаконному переведенні його на іншу роботу можна покласти при наявності її персональної вини в цьому, у випадках, коли незаконне звільнення або незаконне переведення мало місце за рішенням колегіального органу, керівник цього органу може нести зазначену матеріальну відповідальність в тому разі, коли рішення було прийняте внаслідок його винних протиправних дій. Застосовуючи матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди на підставі пункту 8 статті 134 КЗпП України, суди повинні мати на увазі, що за цим законом покладається обов`язок з відшкодування шкоди, заподіяної підприємству, установі, організації у зв`язку з оплатою незаконно звільненому чи незаконно переведеному працівникові часу вимушеного прогулу або часу виконання нижчеоплачуваної роботи, на винних службових осіб, за наказом або розпорядженням яких звільнення чи переведення здійснено з порушенням закону або якими затримано виконання рішення суду про поновлення на роботі; відповідальність в цих випадках настає незалежно від форми вини. Пунктом 13 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 29.12.1992 «Про судову практику в справах про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствам, установам, організаціям їх працівниками» визначено, що обов`язок по відшкодуванню шкоди, заподіяної підприємству, установі, організації у зв`язку з оплатою незаконно звільненому чи незаконно переведеному працівникові часу вимушеного прогулу або часу виконання нижчеоплачуваної роботи, покладається на винних службових осіб, за наказом або розпорядженням яких звільнення чи переведення здійснено з порушенням закону або якими затримано виконання рішення суду про поновлення на роботі. Відповідальність в цих випадках настає незалежно від форми вини. Відповідно до п. 33 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 06.11.1992 «Про практику розгляду судами трудових спорів» встановлено, що при незаконному звільнені або переведені на іншу роботу, невиконанні рішення про поновлення працівника на роботі, що мало місце після введення в дію п. 8 ст. 134, ст. 237 КЗпП України настає повна матеріальна відповідальність винних в цьому службових осіб. Обов`язок покрити шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації у зв`язку з оплатою працівникові часу вимушеного прогулу або часу виконання нижче оплачуваної роботи може бути покладено при допущені ними в цих випадках будь-якого порушення закону. Оскільки звільнення [PERSON] здійснено з порушенням закону за наказом виконувача обов`язки директора Національного природного парку «Подільські Товтри» Оцишена О.В. № 127-к від 21.09.2018 «Про звільнення головного природознавця НПП «Подільські Товтри» Мартинюка Ю.І.», тому обов`язок по відшкодуванню шкоди, заподіяної у зв`язку з виплатою коштів незаконно звільненому працівнику за час вимушеного прогулу, покладається саме на [PERSON] , так як обов`язок покрити шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації у зв`язку з оплатою працівникові часу вимушеного прогулу або часу виконання нижчеоплачуваної роботи покладається на службову особу, винну в незаконному звільненні або переведенні працівника на іншу роботу. Такий обов`язок покладається, якщо звільнення чи переведення здійснено з порушенням закону або якщо власник чи уповноважений ним орган затримав виконання рішення суду про поновлення на роботі. Таким чином позов слід задовольнити та стягнути з [PERSON] на користь національного природного парку «Подільські товтри» відшкодування шкоди, завданої внаслідок незаконного звільнення працівника на суму 118 210,40 гривень. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір сплачений позивачем становить 2270 грн., який України слід стягнути з відповідача на користь Хмельницької обласної прокуратури.

Outcome: approved