Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-25 00:00:00

До Березанського міського суду Київської області у листопаді 2023 року звернувся [PERSON] з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що з відповідачем по справі, [PERSON] , позивач зареєстрував шлюб 09 березня 2022 року, про що свідчить актовий заспи № 25 у Березанському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). Від спільного подружнього життя мають сина: [PERSON] , [INFO] . Як стверджує [PERSON] , їхня спільна з відповідачем дитина постійно проживає з відповідачем та у подальшому, після розірвання шлюбу, буде також проживати з [PERSON] . Позивач вказує, що сімейне життя у нього з [PERSON] не склалося у зв`язку з тим, що вони з дружиною перестали розуміти одне одного, ведуть різні бюджети, шлюбні відносини не підтримують. Близько трьох останніх місяців спільно не проживають. Враховуючи те, що позивач та відповідач втратили одне до одного почуття любові, взаємоповаги та дружби, то це призвело до фактичного відчуження одне від одного. Подальше спільне життя як подружжя, на переконання позивача, буде суперечити їхнім з відповідачем інтересам, а також інтересам дитини, особливо враховуючи те, що вони з відповідачем мають різні погляди на сімейне життя, сімейні цінності та цілі в житті; вони не вміють домовлятися і вислуховувати думку одне одного, що призводить до постійних сварок. Таким чином, [PERSON] вважає свої позовні вимоги законними та обґрунтованими, оскільки шлюб носить формальний характер, а подальше збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, є недоречним і неможливим, а призначення будь-яких строків на примирення недоцільним. Відтак, [PERSON] просить суд шлюб між [PERSON] та [PERSON] , укладений 09 березня 2022 року у Березанському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 25, розірвати без надання строку на примирення. Як визначено\~ч.\~2\~ст.\~19\~ЦПК України\~цивільне судочинство\~здійснюється за\~правилами,\~передбаченими цим\~Кодексом,\~у порядку наказного провадження; позовного провадження\~(загального\~або спрощеного); окремого провадження. В силу приписів пункту 1 ч. 4 ст. 19, п. 4 ч. 6 ст. 19, п. 1 ч. 1 ст. 274 ЦПК України вказана цивільна справа може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження. Суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за правилами спрощеного провадження без повідомлення сторін, роз`яснивши учасникам судового розгляду їх процесуальні права відповідно до статті 274 ЦПК України. Згідно з ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Вказана вимога ЦПК України роз`яснена судом сторонам в ухвалі про відкриття провадження у справі. 21.11.2023 було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати одноособово суддею в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, про що винесено відповідну ухвалу. Копію ухвали про відкриття провадження у справі та копію позовної заяви з доданими до неї документами відповідач [PERSON] отримала, про що свідчить повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення (а.с. 19; 20). Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, а також надав сторонам строк для подачі відзиву, відповіді на відзив, заперечень. Кожен з учасників справи мав право безпосередньо знайомитися з матеріалами справи, аргументами іншої сторони та реагувати на них відповідно до вимог ЦПК України. Відповідач [PERSON] не скористалася своїм правом, наданим ст. 178 ЦПК України, та не подала відзив. В силу\~приписів ч.\~13\~ст.\~7\~ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. За вказаних обставин фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу суд не здійснює, що відповідає ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Дослідивши письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов такого висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч. 1 ст.\~5\~ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Частиною 1 ст. 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. В силу приписів ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Враховуючи положення ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Доказами згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 7 Сімейного кодексу України (далі - СК України) визначено загальні засади регулювання сімейних відносин. Так, згідно з ч. 1, 6 ст. 7 СК України сімейні відносини регулюються цим Кодексом та іншими нормативно-правовими актами. Жінка та чоловік мають рівні права і обов`язки у сімейних відносинах, шлюбі та сім`ї. Частиною першою статті 24\~СК України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Відповідно до ч. 3 ст.\~105\~СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду. Згідно зі ст.\~112\~СК України суд з`ясовує\~фактичні взаємини\~подружжя,\~дійсні причини\~позову про\~розірвання шлюбу,\~бере до\~уваги наявність\~малолітньої дитини,\~дитини з\~інвалідністю та\~інші обставини\~життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. (ч. 3, 4 ст. 56 СК України). Судом встановлено, що згідно з копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 09.03.2022, виданого Березанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), 09.03.2022 [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб, про що 09.03.2022 Березанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) було складено відповідний актовий запис за № 25. Прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу: [PERSON] (а.с. 7). Позивач та відповідач мають дитину: [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 19.08.2022, виданого Березанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), (а.с. 8). Відповідно до акту № 885 від 06.11.2023 обстеження житлово-побутових умов, складеного депутатом Березанської міської ради Київської області Голованем Максимом Олександровичем в присутності [PERSON] , зі слів громадянина [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , він проживає, але не зареєстрований, зі своєю дружиною [PERSON] , 1990 р.н., та сином [PERSON] , 2022 р.н. (а.с. 9). Сімейне життя у позивача та відповідача [PERSON] не склалося у зв`язку з тим, що вони перестали розуміти одне одного, ведуть різні бюджети, шлюбні відносини не підтримують. Близько 3 останніх місяців спільно не проживають. Враховуючи те, що позивач та відповідач втратили одне до одного почуття любові, взаємоповаги та дружби, це призвело до фактичного відчуження один від одного. Відповідач [PERSON] жодним чином заявлені до неї позовні вимоги не спростувала, не скористалася своїми процесуальними правами, передбаченими законом, несучи ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Зважаючи на те, що позивач наполягає на розірванні шлюбу, відмова в розірванні шлюбу матиме ознаки примушування до шлюбу, що є недопустимим. Відтак, суд вважає позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення. Частиною 1 ст. 141 ЦПК України встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до вимог п.п. 3 п. 1 ч. 2 ст.\~4\~Закону України\~"Про\~судовий збір" за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, і питання як розподілити між сторонами судові витрати. Позивач при пред`явленні позову до суду сплатив судовий збір в сумі 1073,60 грн (а.с. 4). Однак, вимоги про стягнення судових витрат з відповідача позивач не заявив, тому суд не вирішує питання про їх розподіл між сторонами. Відповідно до ч. 2 ст. 264 ЦПК України при ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог. В силу\~приписів п.\~3\~ч.\~1\~ст.\~270,\~ч.\~2\~ст.\~270\~ЦПК України\~суд,\~що ухвалив\~рішення,\~може за\~заявою учасників\~справи чи\~з власної\~ініціативи ухвалити\~додаткове рішення,\~якщо судом\~не вирішено\~питання про\~судові витрати . Заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення. На підставі ст. 7, 24, 105, 112 СК України, ст. 4, 12, 76-81, 89, 141, 258-259, 263-265, 268, 273-274, 279, 354-355 ЦПК України, суд

Outcome: approved