Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-18 00:00:00

До Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області надійшла позовна заява [PERSON] до Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаського району Черкаської області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Вимоги позивача мотивовано тим, що [INFO] померла його баба зі сторони його матері - [PERSON] . До складу спадщини входить земельна ділянка, яка розташована на території Бровахівської (теперішньої Набутівської) сільської ради Корсунь-Шевченківського (на даний час Черкаського) району Черкаської області. Позивач просив визначити йому додатковий строк у два місяці для подання ним нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті його бабусі [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , посилаючись на те, що встановлений законодавством шестимісячний строк прийняття спадщини з часу смерті спадкодавця пропустив з поважних причин, оскільки в Україні у цей строк діяли карантинні обмежувальні заходи, пов`язані з COVID-19 та було введено воєнний стан. При зверненні на гарячу лінію Міністерства юстиції йому було роз`яснено про зупинення строку на прийняття спадщини на час дії воєнного стану. Також позивач зазначає, що він є має хронічні захворювання та починаючи з 09.02.2022, у тому числі під час перебігу шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті баби, він неодноразово хворів на інфекційні захворювання. Ухвалою суду від 26.06.2023 відкрито провадження у справі, розгляд цивільної справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 16.10.2023 за клопотанням позивача замінено первісного відповідача Корсунь-Шевченківську міську раду на належного відповідача Набутівську сільську раду Черкаського району Черкаської області. Ухвалою суду від 15.11.2023 справу призначено до судового розгляду. Про дату, час та місце розгляду справи сторони були повідомленні належним чином. Позивач у судове засідання не з`явився, при цьому відповідно до поданої заяви просив справу розглядати без його участі, позов підтримав. Відповідач у судове засідання не з`явився, відзив на позов не подавав, звернувся до суду із заявою про розгляд справи без його участі, просив вирішувати справу на розсуд суду відповідно до чинного законодавства. На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи суд встановив такі обставини. [PERSON] померла [INFO] у м. Корсуні-Шевченківському Черкаського району Черкаської області, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 29.06.2022 Корсунь-Шевченківським відділом ДРАЦС (а.с. 7). Місцем відкриття спадщини є м. Корсунь-Шевченківський Черкаського району Черкаської області, де відповідно до довідки виконкому Корсунь-Шевченківської міської ради від 12.04.2023 №1/252 [PERSON] була зареєстрована та постійно проживала одиноко. Після смерті [PERSON] приватний нотаріус Черкаського районного нотаріального округу Черкаської області Грищенко С.Г. 18.04.2023 завела спадкову справу №\~42/2023, що підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі №72175340 (а.с. 8). Спадкодавцю [PERSON] відповідно до державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯБ №\~177975 від 09.12.2005 належала на праві власності земельна ділянка площею 2,7737 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована на території Бровахівської сільської ради (а.с. 14). Родинні відносини позивача і спадкодавця підтверджуються свідоцтвом про народження позивача (повторним) серії [NUMBER] від 18.04.2023, згідно з яким його матір`ю записана [PERSON] (а.с. 10), свідоцтвом про народження матері позивача [PERSON] від 26.11.1960 серії [NUMBER] , згідно з яким її матір`ю записана [PERSON] (а.с. 11). Свідоцтвом про одруження від 26.11.2002 серії [NUMBER] підтверджується зміна дошлюбного прізвища матері позивача « [PERSON] » на шлюбне « [PERSON] » (а.с.\~12). Постановою приватного нотаріуса Грищенко С.Г. від 21.04.2023 відмовлено позивачу в видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, що залишилося після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , у зв`язку з пропуском позивачем встановленого ст. 1270 ЦК України шестимісячного строку на прийняття спадщини. При цьому з поданих нотаріусу документів вбачалося, що позивач разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не проживав та не був з нею зареєстрований за однією адресою. З огляду на вказане нотаріус роз`яснила позивачу право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с. 15). Відповідно до вищевказаного роз`яснення приватного нотаріуса від 21.04.2023 №\~82/02-31/42/2023 після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , заведена спадкова справа №\~42/2023. Із заявою про прийняття спадщини, крім позивача, ніхто не звертався (а.с.\~16). У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10.11.2021 у справі № 759/19779/18 (провадження № 61-4523св21) вказано, що: «у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування». Таким чином у даній справі саме орган місцевого самоврядування за місцем знаходження спадкового майна є належним відповідачем - Набутівська сільська рада Черкаського району Черкаської області. Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За приписами ст.\~1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини, тобто у день смерті спадкодавця. Згідно з положеннями ст. 1269, 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як зазначено у позові, у шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини в зв`язку з тим, що він у період строку на прийняття спадщини після смерті спадкодавиці-баби неодноразово хворів на інфекційні захворювання. Ці обставини позивач підтвердив медичними документами (а.с. 17-20). Крім того позивач зазначає, що своєчасно прийняти спадщину після смерті баби йому перешкодили труднощі, які виникли у нього в зв`язку із введенням в Україні карантину та воєнного стану, та суперечливістю спадкового законодавства у вказаний період. Суд бере до уваги ті обставини, що в Україні з 12.03.2020 постановою Кабінету Міністрів України №\~211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» було введено карантин, який діяв до 01.07.2023 і в період якого було введено суттєві обмежувальні карантинні заходи. Також з 24.02.2022 Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 в Україні введено воєнний стан у зв`язку з військовою агресією РФ проти України, який триває по даний час. Пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» було передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Таким чином, відповідно до вказаної постанови КМУ, у практичній площині до загального 6-місячного строку від смерті спадкодавця на прийняття спадщини додалося ще 4 (чотири) місяці, тобто загалом визначено строк у 10 місяців. Тобто позивач міг цілком розраховувати на те, що строк на прийняття спадщини після смерті його баби, яка померла [INFO] , триває до 29.04.2023. До нотаріуса із заявою про прийняття спадщини він звернувся в межах саме такого десятимісячного строку - 21.04.2023. Однак, Верховний Суд, надаючи оцінку пункту 3 постанови КМУ №164 (постанова КЦС ВС у справі №\~676/47/21, провадження №61-8014св22), дійшов висновку, що ця постанова суперечить статтям 1270, 1272 Цивільного кодексу України, а тому не підлягає застосуванню. Основним актом цивільного законодавства України є Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно до Конституції України та цього Кодексу (далі - закон). Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс, він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до Цивільного кодексу України (ч. 2 ст. 4 ЦК України). Актами цивільного законодавства України є також постанови Кабінету Міністрів України. Якщо постанова Кабінету Міністрів України суперечить положенням цього Кодексу або іншому закону, застосовуються відповідні положення цього Кодексу або іншого закону (ч. 4 ст. 4 ЦК України). Згідно із ч. 3 ст.\~1272\~ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої ст.\~1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Законодавство не встановлює конкретний перелік поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини та такі причини оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи. Тобто суд, розглядаючи такі позови встановлює саму по собі наявність причин, що унеможливили своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини, та оцінює їх з точки зору поважності. Дослідивши надані позивачем докази, виходячи з встановлених обставин, суд дійшов висновку про наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для подання позивачем заяви про прийняття спадщини у межах передбаченого законодавством шестимісячного строку, які пов`язані як із захворюваннями позивача, підтвердженими документально, так і з ухваленням КМУ постанови, зміст якої дозволяв спадкоємцям дійти висновку про те, що під час дії воєнного стану строк для прийняття спадщини продовжені додатково на 4 місяці. Позивач, ознайомившись зі змістом постанови КМУ від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», мав законні очікування вважати, що строк прийняття спадщини продовжено актом законодавства до 10 місяців, та саме в цей строк позивач з такою заявою до нотаріуса і звернувся. Також суд враховує, що позивачу, який не має юридичної освіти, не були відомі вищезазначені обставини щодо суперечливості визначеного у різних актах законодавства строку прийняття спадщини у воєнний період. Таким чином суд дійшов висновку що позивач своєчасно не прийняв спадщину з поважних причин. Беручи до уваги що відповідач проти задоволення позову не заперечував, будь-чиї права чи законні інтереси рішенням суду порушені не будуть, суд дійшов висновку про необхідність визначення позивачу додаткового строку для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] . Разом з тим суд вважає місячний строк достатнім для подання заяви про прийняття спадщини. З огляду на викладене суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Outcome: partial