Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-28 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до Оболонського районного суду м. Києва в порядку цивільного судочинства з позовом до відповідача Незалежної первинної профспілкової організації КНП «Київська стоматологія», про захист честі, гідності та ділової репутації особи шляхом спростування недостовірної інформації та відшкодування моральної шкоди, в якому просить: - визнати недостовірною та такою, що порушує честь та гідність і завдає шкоди діловій репутації [PERSON] інформацію, що поширена Незалежною первинною профспілковою організацією КНП «Київська стоматологія» 1.1 викладену у зверненні №1602/21 від 16 лютого 2021 року, що було направлено на адресу директора Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) із зазначенням в ньому наступного тексту: «Незалежна первинна профспілкова організація КНП "Київська стоматологія" (НППО КНП "КС") повідомляє про тиск на членів нашої профспілки з боку адміністрації філії №2 КНП «Київська стоматологія». Так, наприклад, 12.02.2021 голова НППО КНП "КС", лікар-стоматолог [PERSON] , знаходячись на робочому місці та надаючи стоматологічні послуги, не зміг надалі виконувати свої посадові обов`язки у повному обсязі, так як йому завадили це зробити через свою не гідну звання медика поведінку: завідуюча філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON] , лікар-стоматолог терапевт філії №2 [PERSON] , завідувач ортопедичним відділенням по наданню медичних послуг по роботі за цільовими програмами філії №2 [PERSON] , старша медична сестра філії №2 [PERSON] . Порушуючи деонтологічні та етичні норми, грубо поводячи себе по відношенню до лікаря та голови профспілки [PERSON] та пацієнта [PERSON] , котрий знаходився в той час у стоматологічному кріслі. Всі ці особи під керівництвом завідуючої філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON] , вимагали від [PERSON] негайно надати їм відповіді на наступні питання: 1. Причину відсутності [PERSON] на медичній раді КНП «Київська стоматологія»? 2. З яких причин пацієнт знаходиться в кабінеті? - питання більш ніж дивне, оскільки пацієнт офіційно прийшов на лікування. … Дії, якими принизили перед пацієнтом лікаря [PERSON] завідувачка філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON] , лікар-стоматолог терапевт філії №2 [PERSON] , завідувач ортопедичним відділенням по наданню медичних послуг по роботі за цільовими програмами філії №2 [PERSON] , старша медична сестра філії №2 [PERSON] обурили пацієнта і він відмовився від подальшого лікування у філії №2 КНП «Київська стоматологія». … На зауваження лікаря-стоматолога, голови профспілки [PERSON] стосовно форми облікової документації №43/0 (медична картка), завідувачка філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON] відповіла принизливим сміхом та словами, що це все нормально. Судячи зі слів [PERSON] можна зробити висновок, що вона навмисно керує процесом видачі форм 043/0, надаючи пацієнту таку медичну картку змушують лікаря заповнювати завідома неповний та невідповідаючий дійсності документ. Тим самим наражаючи будь-якого лікаря на догану або звільнення. Також … завідуюча філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON] вводить в оману керівництво КНП «Київська стоматологія» створюючи ганебні наклепи та безпідставно оббріхуючи завідуючу лікувально-хірургічного відділення №2 (ЛХВ №2) філії №2 КНП «Київська стоматологія» … [PERSON] . Тим самим … [PERSON] завдає репутаційної та моральної шкоди [PERSON] … цей тиск пов`язано з виконанням … профспілкової роботи, яка стосується КНП… Та завідуюча філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON] навмисно створює неприйнятні умови для праці: веде психологічний та адміністративний тиск на членів … профспілки, усіляко намагаючись дискредитувати їх перед пацієнтами та колегами по роботі. Вважаємо дії [PERSON] дискримінацією за профспілковою ознакою… Просимо вжити всіх необхідних заходів щодо припинення дискримінації та протизаконній діяльності представників адміністрації філії №2 КНП «Київська стоматологія» на чолі з завідуючою [PERSON] …..» та зобов`язати Незалежну первинну профспілкову організацію КНП «Київська стоматологія» відкликати звернення №1602/21 від 16 лютого 2021 року, що було направлено на адресу директора Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) шляхом направлення на адресу директора Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) звернення з посиланням на недостовірність інформації, із зазначенням у ньому такого тексту: «Викладені у зверненні НЕЗАЛЕЖНОЇ ПЕРВИННОЮ ПРОФСПІЛКОВОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ КНП "КИЇВСЬКА СТОМАТОЛОГІЯ" №1602/21 від 16 лютого 2021 року відомості щодо [PERSON] : щодо начебто вчинення нею тиску на лікаря-стоматолога [PERSON] , як члена профспілки, щодо грубого поводження [PERSON] по відношенню до такого лікаря і його приниження, щодо негідної звання медика поведінки [PERSON] , порушення [PERSON] деонтологічних та етичних норм, навмисного керування [PERSON] процесом видачі форм №043/о неналежної форми, та змушуванні лікаря заповнювати завідомо неповні та такі, що не відповідають дійсності документи введенні в оману керівництва КНП «Київська стоматологія», створення [PERSON] наклепів та безпідставного оббріхування завідуючої лікувально-хірургічного відділення №2 (ЛХВ №2) філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON] , та завдання їй репутаційної та моральної шкоди, щодо навмисного створення [PERSON] неприйнятних умов для праці: здійснення психологічного та адміністративного тиску на членів профспілки, намагання дискредитувати їх перед пацієнтами та колегами по роботі, через виконанням профспілкової роботи в рамках КНП; щодо вчиненні [PERSON] дій із дискримінації за профспілковою ознакою та провадження протизаконної діяльності як представника адміністрації філії №2 КНП «Київська стоматологія», - не відповідають дійсності», а також посиланням в ньому на рішення Оболонського районного суду міста Києва у даній справі. Зобов`язати Незалежну первинну профспілкову організацію КНП «Київська стоматологія» зазначені дії щодо спростування інформації шляхом відкликання звернення виконати протягом 5 робочих днів з моменту набрання рішенням законної сили. 2.1 викладену у зверненні №2602/21 від 26 лютого 2021 року, що було направлено на адресу голови Постійної комісії Київської міської ради з питань охорони здоров`я та соціального захисту населення [PERSON] із зазначенням у ньому наступного тексту: «….представники адміністрації чинять тиск на членів … профспілки. Так, наприклад, 12.02.2021 голова НППО КНП "КС", лікар-стоматолог [PERSON] знаходячись на робочому місці та надаючи стоматологічні послуги, не зміг надалі виконувати свої посадові обов`язки у повному обсязі, так як йому завадили це зробити через свою не гідну звання медика поведінку: завідуюча філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON] , лікар-стоматолог терапевт філії №2 [PERSON] , завідувач ортопедичним відділенням по наданню медичних послуг по роботі за цільовими програмами філії №2 [PERSON] , старша медична сестра філії №2 [PERSON] . Порушуючи деонтологічні та етичні норми, грубо поводячи себе по відношенню до лікаря та голови профспілки [PERSON] та пацієнта [PERSON] , котрий знаходився в той час у стоматологічному кріслі. Всі ці особи під керівництвом завідуючої філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON] , вимагали від [PERSON] негайно надати їм відповіді на наступні питання: 1. Причину відсутності [PERSON] на медичній раді КНП «Київська стоматологія»? 2. З яких причин пацієнт знаходиться в кабінеті? - питання більш ніж дивне, оскільки пацієнт офіційно прийшов на лікування. … Дії, якими принизили перед пацієнтом лікаря [PERSON] завідувачка філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON] , лікар-стоматолог терапевт філії №2 [PERSON] , завідувач ортопедичним відділенням по наданню медичних послуг по роботі за цільовими програмами філії №2 [PERSON] , старша медична сестра філії №2 [PERSON] обурили пацієнта і він відмовився від подальшого лікування у філії №2 КНП «Київська стоматологія». … На зауваження лікаря-стоматолога, голови профспілки [PERSON] стосовно форми облікової документації №43/0 (медична картка), завідувачка філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON] відповіла принизливим сміхом та словами, що це все нормально. Судячи зі слів [PERSON] можна зробити висновок, що вона навмисно керує процесом видачі форм 043/0, надаючи пацієнту таку медичну картку змушують лікаря заповнювати завідома неповний та невідповідаючий дійсності документ. Тим самим наражаючи будь-якого лікаря на догану або звільнення. На думку … профспілкової організації, завідуюча філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON] створює неприйнятні умови для праці: веде психологічний та адміністративний тиск на членів … профспілки, усіляко намагаючись дискредитувати їх перед пацієнтами та колегами по роботі» та зобов`язати Незалежну первинну профспілкову організацію КНП «Київська стоматологія» відкликати звернення №2602/21 від 26 лютого 2021 року, що було направлено на адресу адресу голови Постійної комісії Київської міської ради з питань охорони здоров`я та соціального захисту населення [PERSON] шляхом направлення на адресу адресу голови Постійної комісії Київської міської ради з питань охорони здоров`я та соціального захисту населення [PERSON] звернення з посиланням на недостовірність інформації, із зазначенням у ньому такого тексту: «Викладені у зверненні НЕЗАЛЕЖНОЇ ПЕРВИННОЮ ПРОФСПІЛКОВОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ КНП "КИЇВСЬКА СТОМАТОЛОГІЯ" №2602/21 від 26 лютого 2021 року відомості щодо [PERSON] : щодо начебто вчинення нею тиску на лікаря-стоматолога [PERSON] , як члена профспілки, щодо грубого поводження [PERSON] по відношенню до такого лікаря і його приниження, щодо негідної звання медика поведінки [PERSON] , порушення [PERSON] деонтологічних та етичних норм, навмисного керування [PERSON] процесом видачі форм №043/о неналежної форми, та змушуванні лікаря заповнювати завідомо неповні та такі, що не відповідають дійсності документи введенні в оману керівництва КНП «Київська стоматологія», щодо навмисного створення [PERSON] неприйнятних умови для праці: здійснення психологічного та адміністративного тиску на членів профспілки, намагання дискредитувати їх перед пацієнтами та колегами по роботі», - не відповідають дійсності», а також посиланням в ньому на рішення Оболонського районного суду міста Києва у даній справі. Зобов`язати Незалежну первинну профспілкову організацію КНП «Київська стоматологія» зазначені дії щодо спростування інформації шляхом відкликання звернення виконати протягом 5 робочих днів з моменту набрання рішенням законної сили. -стягнути з відповідача на користь [PERSON] 50 000,00 грн. моральної шкоди та понесені нею у зв`язку із розглядом справи судові витрати. При ухваленні рішення просить вирішити також питання про відшкодування судових витрат. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що поширюючи вищевказану інформацію відносно позивача відповідачем допущено порушення її особистих немайнових прав, а саме, честі, гідності та ділової репутації, оскільки ця інформація є недостовірною, підлягає спростуванню у спосіб, що зазначений позивачем. Внаслідок порушення особистих немайнових прав позивача відповідач має нести відповідальність у вигляді відшкодування немайнової (моральної) шкоди. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 20.04.2021 позовну заяву було залишено без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 17.05.2021 було відкрито провадження по справі та призначено розгляд справи у порядку загального позовного провадження. Протокольною ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 22.12.2021 були задоволені клопотання сторін про виклик свідків, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. У судовому засіданні від 23.11.2023 позивач та представник позивача позовні вимоги підтримали та просили суд задовольнити позовні вимоги, з підстав викладених у позовній заяві. Правова позиція відповідача у цьому процесі відображена у його усних поясненнях та письмовій промові до судових дебатів, згідно яких у зверненнях були викладені оціночні судження, що виключає настання відповідальності, відсутня вся сукупність підстав для притягнення відповідача до цивільно-правової відповідальності, відсутні докази на обгрунтування заявлених позовних вимог, звернення були здійснені з метою реалізації повноважень первинної профспілкової організації, тому не може бути кваліфіковане як поширення недостовірної інформації. Позивач є публічною особою, а тому межі допустимої критики є ширшими. Факт завдання моральних страждань позивачем не доведений. Відзив на позов відповідачем подано не було. Допитаний у судовому засіданні 03.08.2022 у якості свідка [PERSON] суду показав, що під керівництвом [PERSON] працює з жовтня 2018 року. В лютому 2021 року до нього звернулася [PERSON] з проханням пройти з нею до кабінету № 24, де працює [PERSON] , з ним також пішли [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , для того, щоб він надав пояснення, щодо неявки на медичну раду. Зайшовши в кабінет [PERSON] , побачили, що він сидів за столом, біля нього був пацієнт. [PERSON] спитала, що [PERSON] робить, на що він відповів, що виписує квитанцію. Після чого пацієнт одразу почав знімати на телефон, почав обурюватися, що ми порушуємо карантинні норми та заважаємо лікарю працювати. Після того, як пацієнт пішов, [PERSON] попросила [PERSON] надати пояснення, на що він відповів, що не зобов`язаний цього робити. Свідку не відомого про випадки, щоб [PERSON] здійснювала тиск на працівників. Випадків, коли пацієнтам надавалася неналежним чином оформлена медична картка, у нього не було. [PERSON] свідок може охарактеризувати як чудового керівника, який допомагає у роботі, про конфлікти [PERSON] та працівників філії він не знає. Також, свідок зазначив, що у роботу лікаря входить ведення медичної документації та виписування квитанції, 12 лютого 2021 року в кабінеті [PERSON] перевірка санітарно епідемічних норм ним разом з [PERSON] не здійснювалася, про підписання будь-яких актів свідок не пам`ятає. Допитаний у судовому засіданні 03.08.2022 у якості свідка [PERSON] суду показав, що 12 лютого 2021 року він прийшов на прийом до стоматолога і в ході цього прийому прийшла група людей, які вимагали чогось від лікаря [PERSON] , вони поводили себе ніби його не було на прийомі, він не мав розуміння, що це за люди і чому вони зривають прийом. Свідка це обурило, з ним ніколи такого не траплялось, відтак він почав знімати на телефон. Крім того, зазначив, що перед цим з ним дуже зухвало спілкувалась адміністрація. Також, зазначив, що в реєстратурі йому видали медичну картку, яка була більш схожа на якийсь листок. Щодо причин конфлікту між [PERSON] та адміністрацією він не знає. У присутності свідка [PERSON] звертався до [PERSON] та інших присутніх щодо медичної картки, яка була видана пацієнту, яка була неналежного зразку. Після цього випадку лише через півроку він звернувся до лікаря [PERSON] , медична картка, яка була йому видана, була вже нормальна. Крім того, свідок зазначив, що [PERSON] він знав раніше (до 12.02.2021), про якісь конфліктні ситуації у тому числі, що сталася 12.02.2021, у [PERSON] він не цікавився. 12.02.2021 [PERSON] робив йому якісь маніпуляції, оплатив за надану лікарем послугу, вже після її отримання. Коли до [PERSON] у кабінет зайшли люди, він перебував на стільці поряд з лікарем, розмова [PERSON] з цими людьми тривала приблизно 5 хвилин. Десь на 4-5 хвилині він зрозумів, що прийом на сьогодні закінчено, оскільки люди, що зайшли до кабінету наполягали на тому, щоб [PERSON] кудись біг. Щодо цієї ситуації він звернувся зі скаргою на гарячу лінію, зазначив, що було зірвано його прийом, про результати розгляду скарги його було повідомлено. [PERSON] він не знає. Також, зазначив, що раніше в цьому медичному закладі в нього була медична карта, але 12.02.2021 її не змогли знайти і тому видали якусь «бумажку». Свідок зазначив, що повідомив [PERSON] , що звернувся в контактний центр зі скаргою, оскільки вважає, що ситуація, яка склалася є не прийнятна. Допитана у судовому засіданні 30.09.2022 у якості свідка [PERSON] суду показала, що працює у Філії №2 КНП «Київська стоматологія» з 2019 року старшою медичною сестрою і до її обов`язків входить організація роботи середнього та молодшого медичного персоналу, організація контролю цим персоналом, складання табелів. Щодо порушень зі сторони [PERSON] свідок зазначила, що [PERSON] чудовий керівник і професійно вирішує усі конфлікти. [PERSON] вона також знає, як конфліктну людину, яка залякує медичний персонал. 12.02.2021 її викликала [PERSON] та попросила в якості свідка пройти у кабінет до [PERSON] , щоб зафіксувати, що [PERSON] не з`явився на нараду. Вони прийшли до кабінету, усі були в засобах індивідуального захисту. [PERSON] сидів на стільці поруч з [PERSON] та про щось розмовляли. Коли вони з [PERSON] зайшли у [PERSON] вже в руках був телефон він почав відео фіксацію та почав конфліктувати. Їй відомо, що від [PERSON] та [PERSON] були скарги щодо дій [PERSON] зокрема у відношенні [PERSON] , змістом скарг були службові записки зі сторони [PERSON] . Допитана у судовому засіданні 30.09.2022 у якості свідока [PERSON] суду показала, що 12.02.2021 її викликала [PERSON] та запропонувала пройти у 24 кабінет, де працюють лікарі її відділення. Коли вона зайшла в кабінет, то побачила лікарів відділення на робочих місцях, побачила [PERSON] , з яким працював [PERSON] , а також [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , вони були біля робочого місця [PERSON] , вона почула, що йде розмова щодо медичної ради, від [PERSON] намагалися взяти пояснення, пацієнт, який був у медичному кріслі, висловлював обурення відносно того, що відбувалось, він дістав свій телефон та почав вести запис після чого тон [PERSON] змінився і вона стала більш поважно і спокійно розмовляли. [PERSON] також висловив обурення щодо медичної картки, яку йому видали, він це казав [PERSON] . Свідок зрозуміла, що йшов прийом пацієнта, в клініці такий порядок - прийом пацієнта лікар розпочинає при наявності талона і картки, проводить опитування пацієнта, визначає діагноз, потім погоджує план лікування з пацієнтом і після цього виписує квитанцію, пацієнт оплачує квитанцію повертається до лікаря і лікар починає лікування. Ситуація, яка створилася була неприйнятна для лікування, клієнт був обурений і подальше лікування для нього було неможливе, він оплатив послугу, повернувся, коли всі вже пішли з кабінету. Приблизно через годину [PERSON] запропонувала їй ознайомитись з актом, який свідок оглянула та підписала. Також, зазначила, що всі питання роботи лікарів чи документації, повинні розглядати не під час лікування. Це був не перший такий випадок, схожі випадки були коли [PERSON] вимагала щось від лікарів під час прийому пацієнтів. Щодо надання [PERSON] пояснень, які від нього вимагали щодо відсутності на нараді, він відразу їх надав, попередив її, а вона в свою чергу повідомила [PERSON] , що цього дня у визначений час у [PERSON] призначений пацієнт. Прийом пацієнтів здійснювався у період коли проводилась медична нарада, про що вона написала доповідну [PERSON] . Щодо керівництва [PERSON] , свідок зазначила, що ніякої конструктивної роботи в філії немає і вона особисто це пов`язує з низьким рівнем взаємодії, яку принесла [PERSON] , очоливши філію. [PERSON] є організатором багатьох конфліктів щодо діяльності лікарів, членів спілки і все це призводить до ненормальної атмосфери для роботи та до зниження показників роботи лікарів. Що стосується тих лікарів, які написали заяви на вступ до профспілки, [PERSON] викликала їх в свій кабінет і проводила з ними бесіду, після чого вони виходили у пригніченому стані та забирали свої заяви. Щодо матеріального забезпечення лікарів і з приводу участі в цьому матеріальному забезпеченні [PERSON] - всі потреби щодо медикаментів для прийому подаються вчасно, медикаментів чи засобів індивідуального захисту, які надаються на відділення, не достатньо, у зв`язку з чим вона пише звернення до [PERSON] , що передані на розподіл відділення медикаменти не відповідають потребі, забезпечення по плану прийому не дає можливості лікарям виконувати свої обов`язки. У день конфлікту повідомлення про перевірку не було та ніякий акт не складався. Крім того, зазначила, що лікар [PERSON] знаходився в її підпорядкуванні, до її обов`язків входив контроль за правильним веденням медичної документації, у той момент коли вона зайшла в кабінет до [PERSON] , побачила, що пацієнт [PERSON] питає чому йому не була видана належним чином оформлена медична документація. Вона вважає, що лікар має право здійснювати прийом пацієнта, якщо медична документація не належна, не встановленої форми, оскільки він діє за своєю посадовою інструкцією, де зазначено, що він приймає при наявності картки та талону з реєстратури. Раніше вона перевіряла медичну документацію, яка оформлювалась [PERSON] . Вважає, що вся робота [PERSON] є заподіянням їй репутаційної та моральної шкоди, оскільки [PERSON] звинувачувала її у тому, що вона приносила алкогольні напої на робоче місце та розповсюджувала їх серед працівників, внаслідок чого була викликана поліція і вона була змушена була їхати у соціотерапію за власні кошти, робити аналіз та надати довідку, що не вживала алкоголь. Допитана у судовому засіданні 30.09.2022 у якості свідка [PERSON] суду показала, що працює на посаді лікаря стоматолога, станом на лютий 2021 року працювала на цій посаді, але в той момент виконувала обов`язки заступника голови відділення, до кола посадових обов`язків за посадою лікаря стоматолога відноситься ведення документації та надання медичної допомоги. За весь період перебування в філії [PERSON] не здійснювала на неї впливу. Крім того, свідок не перебуває у [PERSON] у підпорядкуванні, але може її охарактеризувати, лише з позитивної сторони. Щодо надіслання філією листів за підписом [PERSON] до різних органів державної влади щодо ганебної поведінки [PERSON] свідок не знає. Щодо відносин [PERSON] та [PERSON] вважає, що вони напружені. 12.02.2021 вона була спостерігачем випадку щодо прийому лікарем [PERSON] пацієнта [PERSON] , вона разом з іншими зайшла до кабінету, де вів прийом [PERSON] , який спілкувався з пацієнтом. [PERSON] попросила надати пояснення, чому лікар на з`явився на нараду, розмова була дуже не приємна. Випадків, коли замість карток видавалися лише титульні сторінки у свідка не було. У кабінет до [PERSON] її було запрошено позивачем як виконуючу обов`язки заступника голови відділення. Учасники судового процесу у судове засідання від 27.11.2023 не з`явились. У зв`язку з неявкою в судове засідання усіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. З`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності, суд дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що 16 лютого 2021 року Незалежна первинна профспілкова організація КНП «Київська стоматологія» за підписом голови НППО КНП «КС» [PERSON] звернулась до директора Департамента охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) з листом за №1602/21, наступного змісту: «Незалежна первинна профспілкова організація КНП «Київська стоматологія» (НППО КНП «КС») повідомляє про тиск на членів нашої профспілки збоку адміністрації філії №2 КНП «Київська стоматологія». Так, наприклад, 12.02.2021 року голова НППО КНП "КС", лікар-стоматолог [PERSON] , знаходячись на робочому місці та надаючи стоматологічні послуги, не зміг надалі виконувати свої посадові обов`язки у повному обсязі, так як йому завадили це зробити через свою не гідну звання медика поведінку: завідуюча філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON] , лікар-стоматолог терапевт філії №2 [PERSON] , завідувач ортопедичним відділенням по наданню медичних послуг та роботі за цільовими програмами філії №2 [PERSON] , старша медична сестра філії №2 [PERSON] . Порушуючи деонтологічні та етичні норми, грубо поводячи себе по відношенню до лікаря та голови профспілки [PERSON] та пацієнта [PERSON] , котрий знаходився в той час у стоматологічному кріслі. Всі ці особи під керівництвом завідуючої філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON] , вимагали від [PERSON] негайно надати їм відповіді на наступні питання: 1. Причину відсутності [PERSON] на медичній раді КНП «Київська стоматологія»? 2. З яких причин пацієнт знаходиться в кабінеті? - питання більш ніж дивне, оскільки пацієнт офіційно прийшов на лікування. Уся необхідна інформація про відсутність на медичній раді з поважних причин, не дивлячись на стресову ситуацію, [PERSON] була надана. Дії, якими принизили перед пацієнтом лікаря [PERSON] завідувачка філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON] , лікар-стоматолог терапевт філії №2 [PERSON] , завідувач ортопедичним відділенням по наданню медичних послуг та роботі за цільовими програмами філії №2 [PERSON] , старша медична сестра філії №2 [PERSON] обурили пацієнта і він відмовився від подальшого лікування у філії №2 КНП «Київська стоматологія». Акцентуємо увагу на тому, що пацієнту була надана форма первинної облікової документації № 43/0 (медична картка), яка не мала б бути надана через наступне: 1. Надана форма містить невірну інформацію стосовно закладу, куди звернувся пацієнт. 2. Ця форма первинної облікової документації № 43/0 має лише першу та другу сторінку, що суперечить наказу МОЗ України від 14.02.2012 № 110. На зауваження лікаря-стоматолога, голови профспілки [PERSON] стосовно форми облікової документації №43/0 (медична картка), завідувачка філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON] відповіла принизливим сміхом та словами, що це все нормально. Судячи зі слів [PERSON] можна зробити висновок, що вона навмисно керує процесом видачі форм 043/0, надаючи пацієнту таку медичну картку змушують лікаря заповнювати завідома неповний та невідповідаючий дійсності документ. Тим самим наражаючи будь-якого лікаря на догану або звільнення. Також повідомляємо, що завідуюча філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON] вводить в оману керівництво КНП «Київська стоматологія», створюючи ганебні наклепи та безпідставно оббріхуючи завідуючу лікувально-хірургічного відділення №2 (ЛХВ №2) філії №2 КНП «Київська стоматологія», члена виборного органу НППО КНП «Київська стоматологія» [PERSON] . Тим самим завідуюча філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON] завдає репутаційної та моральної шкоди [PERSON] . На погляд нашої профспілкової організації цей тиск пов`язано з виконанням нами профспілкової роботи, яка стосується КНП, а саме: звернення по адекватному забезпеченню лікарів матеріально-технічним ресурсом, справедливого та прозорого нарахування заробітних плат, розподілення премій. Саме тим, чим й повинна займатися профспілка. Та завідуюча філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON] навмисно створює неприйнятні умови для праці: веде психологічний та адміністративний тиск на членів профспілки, усіляко намагаючись дискредитувати їх перед пацієнтами та колегами по роботі. Вважаємо дії [PERSON] дискримінацією за профспілковою ознакою, що заборонено ст. 5 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» та перешкоджанням законної діяльності професійних спілок, за що передбачено покарання згідно ст. 170 Кримінального кодексу України. Просимо вжити всіх необхідних заходів щодо припинення дискримінації та протизаконній діяльності представників адміністрації філії №2 КНП «Київська стоматологія» на чолі з завідуючою [PERSON] . У разі відсутності адекватних заходів у відповідь на наше звернення, наша профспілкова організація буде змушена звернутися до вищестоячих профспілкових та правоохоронних органів. Відповідь на звернення просимо надати згідно ст. Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» у п`ятиденний термін». 26 лютого 2021 року Незалежна первинна профспілкова організація КНП «Київська стоматологія» за підписом голови НППО КНП «КС» [PERSON] звернулась до голови Постійної комісії Київської міської ради з питань охорони здоров`я та соціального захисту населення [PERSON] з листом №2602/21 наступного змісту: «Незалежна первинна профспілкова організація КНП «Київська стоматологія» (НППО КНП «КС»), яка є членською організацією Вільної профспілки медичних працівників України, інформує про те, що наша профспілкова організація створена на підприємстві у 2015 році з метою реалізації законних прав активних працівників на участь в управлінні комунальним підприємством з метою покращення деяких аспектів його роботи на користь всіх працівників та пацієнтів. Нажаль до теперішнього часу нам не вдалось налагодити продуктивний діалог між адміністрацією КНП «Київська стоматологія» через її прихильність до застарілих моделей управління та страху перед демократичними принципами, які встановлюють порядок та налагоджують взаємну довіру та продуктивну співпрацю. Підтвердженням хибності позиції адміністрації є декілька невдалих спроб надати звіт про роботу підприємства на Постійної комісії Київської міської ради з питань охорони здоров`я та соціального захисту населення у 2020 році, через що робота директора КНП «Київська стоматологія» була визнана незадовільною. Але замість того, щоб виправити недоліки в організації роботи підприємства, працівники адміністрації чинять тиск на членів нашої профспілки. Так, наприклад, 12.02.2021 року, голова НППО КНП «КС», лікар-стоматолог [PERSON] знаходячись на робочому місці та надаючи стоматологічні послуги, не зміг надалі виконувати свої посадові обов`язки у повному обсязі, так як йому завадили це зробити через свою не гідну звання медика поведінку: завідуюча філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON] , лікар-стоматолог терапевт філії №2 [PERSON] , завідувач ортопедичним відділенням по наданню медичних послуг по роботі за цільовими програмами філії №2 [PERSON] , старша медична сестра філії №2 [PERSON] . Порушуючи деонтологічні та етичні норми, грубо поводячи себе по відношенню до лікаря та голови нашої профспілки [PERSON] та пацієнта [PERSON] , котрий знаходився в той час у стоматологічному кріслі. Всі ці особи під керівництвом завідуючої філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON], вимагали від [PERSON] негайно надати їм відповіді на наступні питання: 1. Причину відсутності [PERSON] на медичній раді КНП «Київська стоматологія»? 2. З яких причин пацієнт знаходиться в кабінеті? - питання більш ніж дивне, оскільки пацієнт офіційно прийшов на лікування. Уся необхідна інформація про відсутність на раді з поважних причин, не дивлячись на стресову ситуацію, [PERSON] була надана. Дії, якими принизили перед пацієнтом лікаря [PERSON] завідувачка філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON] , лікар-стоматолог терапевт філії №2 [PERSON] , завідувач ортопедичним відділенням по наданню медичних послуг та роботі за цільовими програмами філії №2 [PERSON] , старша медична сестра філії №2 [PERSON] обурили пацієнта і він відмовився від подальшого лікування у філії №2 КНП «Київська стоматологія». Просимо прийняти до уваги, що пацієнту була надана форма первинної облікової документації №43/0 (медична картка), яка не мала б бути надана через наступне: 1.Надана форма містить невірну інформацію стосовно закладу куди звернувся пацієнт. 2.Ця форма первинної облікової документації №43/0 має лише першу та другу сторінку, що суперечить наказу МОЗ України від 14.02.2012 №110. На зауваження лікаря-стоматолога, голови профспілки [PERSON] стосовно форми облікової документації №43/0 (медична картка), завідувачка філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON] відповіла принизливим сміхом та словами, що це все нормально. Судячи зі слів [PERSON] можна зробити висновок, що вона навмисно керує процесом видачі форм 043/0, надаючи пацієнту таку медичну картку змушують лікаря заповнювати завідома неповний та невідповідаючий дійсності документ. Тим самим наражаючи будь-якого лікаря на догану або звільнення. На думку нашої профспілкової організації, завідуюча філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON] створює неприйнятні умови для праці: веде психологічний та адміністративний тиск на членів нашої профспілки, усіляко намагаючись дискредитувати їх перед пацієнтами та колегами по роботі. Вважаємо, що замість вчинення дискримінаційних дій щодо членів нашої профспілкової організації, адміністрації КНП «Київська стоматологія», слід було б зайнятися наступними питаннями: 1) Автоматизацією управлінських процесів: документообігу та спрощення процедур; 2) Скороченням управлінських посад (кількість заступників директора, завідуючі філіями) та надмірних витрат на них; 3) Забезпеченням контролю за результативністю керівного складу КНП «Київська стоматологія»; 4) Економією часових та матеріальних ресурсів; 5) Підвищенням якості надання стоматологічних послуг населенню за рахунок звільнення лікарів від рутинної паперової роботи; 6) Деперсоналізацією взаємовідносин, що може стати запорукою сталого розвитку та зростання прибутковості КНП «Київська стоматологія»; Просимо вжити всіх необхідних заходів щодо припинення дискримінації членів нашої профспілкової організації та припинення не гідної високого звання медика поведінки представників адміністрації КНП «Київська стоматологія». З свого боку наша профспілкова організація висловлює готовність допомогти модернізації, впровадженню інформаційно - телекомунікаційних технологій, автоматизації управління та забезпеченню ефективного, прозорого використання коштів цільової програми «Здоров`я Киян» та підняти роботу КНП «Київська стоматологія» на вищий культурний рівень». Позивач у позові зазначає, що зазначені звернення містять цілий ряд тверджень, які є такими, що не відповідають дійсності, принижують честь та її гідність, впливають на ділову репутацію, порушують її особисті немайнові права, у зв`язку з чим вона звернулася до суду за їх судовим захистом. Згідно з ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно із ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Стаття 3 Конституції України проголошує, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Згідно із Конституцією України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань. Відповідно до частини четвертої статті 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації. Разом з тим відповідно до статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов`язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію. Згідно ст. 201 ЦК України особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є: здоров`я, життя; честь, гідність і ділова репутація; ім`я (найменування); авторство; свобода літературної, художньої, наукової і технічної творчості, а також інші блага, які охороняються цивільним законодавством. Відповідно до Конституції України життя і здоров`я людини, її честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються найвищою соціальною цінністю. Глава 22 ЦК України визначає, що до особистих немайнових прав включені, зокрема, право на повагу до гідності та честі (стаття 297 ЦК України) та право на недоторканність ділової репутації (стаття 299 ЦК України). Гідність та честь фізичної особи, її ділова репутація є недоторканними (згідно із ч. 2 ст. 297 та ч. 1 ст. 299 ЦК України). Фізична особа має право на захист свого особистого немайнового права від протиправних посягань інших осіб (ч. 1 ст. 275 ЦК України). Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі (ч.3 ст. 297 ЦК України). Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації (ч.2 ст. 299 ЦК України). Статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для охорони порядку або запобігання злочинам, для охорони здоров`я або моралі, для захисту репутації або прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або підтримання авторитету і безсторонності суду і є необхідним в демократичному суспільстві. Разом із цим, статтею 34 Конституції України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів та переконань. Кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір. Здійснення цих прав може бути обмежене законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя. Ураховуючи викладене та беручи до уваги зазначені конституційні положення, суди при вирішенні справ про захист гідності, честі та ділової репутації повинні забезпечувати баланс між конституційним правом на свободу думки і слова, правом на вільне вираження своїх поглядів та переконань з одного боку, та правом на повагу до людської гідності, конституційними гарантіями невтручання в особисте і сімейне життя, судовим захистом права на спростування недостовірної інформації про особу з іншого боку. Відповідно до ч. 3 ст. 277 ЦК України, негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного. Пленум Верховного Суду України у пункті 15 постанови від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» роз`яснив судам, що при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Згідно з частиною третьою статті 277 ЦК негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного (презумпція добропорядності). Негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загально визнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації. Судом встановлено та визнавалось учасниками справи те, що відповідачем поширено вищевказану інформацію за наслідками наявних конфліктних взаємовідносин при управлінні КНП «Київська стоматологія». При цьому, встановити суть та хід конфлікту, дії позивача, відповідача чи інших осіб, які слугували підставою для його виникнення, суд позбавлений можливості у зв`язку з неподанням учасниками справи доказів щодо цього. При цьому, відповідач з зазначених вище зверненнях висловлював наступні твердження, зокрема, щодо позивача: «порушує деонтологічні та етичні норми», «припинити дискримінацію та протизаконну діяльність». Зазначені вислови окремо, на думку стороннього спостерігача, формують у його думках наявність в діях особи, щодо якої вони висловлені, уявлення про вчинення відповідних дисциплінарних проступків/ кримінальних правопорушень. Відповідно до статті 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Висловлювання щодо причетності особи до вчинення будь-якого дициплінарного проступку/злочину, свідчить про порушення особистих немайнових прав цієї особи. Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Як убачається із матеріалів справи, повідомлення про підозру у вчиненні будь-яких кримінальних правопорушень стосовно позивача складено не було і, відповідно, про підозру їй повідомлено не було, відомості про притягнення до дисциплінарної відповідальності, також відсутні, що не спростовано відповідачем під час розгляду справи. Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, необхідно визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи вона є фактичним твердженням чи оціночним судженням. Згідно із частинами першою та другою статті 30 Закону України «Про інформацію» ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому самому засобі масової інформації з метою обґрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку. Якщо суб`єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на особу, яка таким чином та у такий спосіб висловила думку або оцінку, може бути покладено обов`язок відшкодувати завдану моральну шкоду. Таким чином, відповідно до ст. 277 ЦК України предметом судового захисту не можуть бути оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які як вираження суб`єктивної думки і поглядів відповідача не можна перевірити щодо їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати. Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Відповідно до ст. 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна людина має право на свободу виявлення поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і поширювати інформацію та ідеї без втручання держави і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може бути предметом таких формальностей, умов, обмежень або покарання, які встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку, з метою запобігання заворушенням або злочинам, для захисту здоров`я і моралі, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя.. Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 08 липня 1986 року у справі «Lingens v. Austria» підкреслив, що свобода вираження поглядів, гарантована п. 1 ст. 10 Конвенції, становить одну з основних підвалин демократичного суспільства й одну з принципових умов його розвитку та умов самореалізації кожної особи. За умови додержання п. 2 ст. 10 Конвенції свобода вираження стосується не лише тієї "інформації" чи тих "ідей", які отримані належним чином або розглядаються як необразливі чи незначні, а й тих, що викликають образу, обурення або неспокій. У цьому ж рішенні, Суд розрізняє факти та оціночні судження. Існування фактів можна довести, а правдивість критичного висловлювання не підлягає доведенню. Вимога доводити правдивість критичного висловлювання є неможливою для виконання і порушує свободу на власну точку зору, що є фундаментальною частиною права, захищеного статтею 10 Конвенції. Так, фактичне твердження - це логічна побудова та викладення певного факту чи групи фактів. Факт - це явище об`єктивної дійсності, конкретні життєві обставини, які склалися у певному місці та часі за певних умов. Враховуючи те, що факт, сам по собі, є категорією об`єктивною, незалежною від думок та поглядів сторонніх осіб, то його відповідність дійсності може бути перевірена та встановлена судом. Судження - це те ж саме, що й думка, висловлення. Воно являє собою розумовий акт, що має оціночний характер та виражає ставлення того, хто говорить, до змісту висловленої думки і напряму, пов`язаними із такими психологічними станами, як віра, впевненість чи сумнів. Оцінити правдивість чи правильність судження будь-яким шляхом неможливо, а тому воно не входить до предмета судового доказування. При цьому Європейський суд з прав людини вказує, що різниця між оціночними судженнями і фактичними твердженнями може бути розпливчастою, і розмежування повинно проводитись з урахуванням певного ступеня фактичних доказів. При поширенні недостовірної інформації стосовно життя публічних осіб вирішення справ про захист їх гідності, честі чи ділової репутації має свої особливості. Відповідно до положень Декларації про свободу політичних дебатів у засобах масової інформації, схваленої 12 лютого 2004 року на 872-му засіданні Комітету Міністрів Ради Європи, а також рекомендації, що містяться у Резолюції 1165 (1998) Парламентської Асамблеї Ради Європи про право на недоторканість приватного життя. Зокрема, у названій Резолюції зазначається, що публічними фігурами є особи, які обіймають державні посади і (або) користуються державними ресурсами, а також усі ті, хто відіграє певну роль у суспільному житті (у галузі політики, економіки, мистецтва, соціальній сфері, спорті чи в будь-якій іншій галузі). У статтях 3, 4, 6 Декларації вказується, що оскільки політичні діячі та посадові особи, які обіймають публічні посади або здійснюють публічну владу на місцевому, регіональному, національному чи міжнародному рівнях, вирішили апелювати до довіри громадськості та погодилися «виставити» себе на публічне політичне обговорювання, то вони підлягають ретельному громадському контролю і потенційно можуть зазнати гострої та сильної громадської критики у засобах масової інформації з приводу того, як вони виконували або виконують свої функції. При цьому зазначені діячі та особи не повинні мати більшого захисту своєї репутації та інших прав порівняно з іншими особами. У зв`язку з цим, межа допустимої критики щодо політичного діяча чи іншої публічної особи є значно ширшою, ніж окремої пересічної особи. Публічні особи неминуче відкриваються для прискіпливого висвітлення їх слів та вчинків і повинні це усвідомлювати. Як вже зазначалось вище, належних, допустимих, достатніх та достовірних доказів щодо достовірності поширеної інформації відповідачем не надано ні при зверненні з відповідними листами, ні при розгляді даної справи в суді. Разом з тим, поширена відповідачем інформація містила місце вчинення проступку/злочину ( КНП «Київська стоматологія» ), характер дій особи, яким надано трактування, за змістом яких можна запідозрити її участь у вчиненні дисциплінарних проступків/ кримінально-караних діяннях, що дозволяє визначити цю інформацію як фактичні твердження, а не оціночні судження. З цих підстав вимоги про визнання недостовірною інформації та захист особистих немайнових прав позивача, порушених її поширенням, суд визнає обґрунтованими. Одночасно, суд вважає необхідним звернути увагу на те, що як зазначалося вище відповідач, поширював інформацію шляхом направлення листів до директора Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) та голови Постійної комісії Київської міської ради з питань охорони здоров`я та соціального захисту населення [PERSON] Як убачається із матеріалів, 23.02.2021 Департаментом охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) було надіслано лист- відповідь на звернення Незалежної первинної профспілкової організації КНП «Київська стоматологія» №1602/21 від 16.02.2021, у якому серед іншого зазначається, що питання порушені у зверненні належать до компетенції КНП «Київська стоматологія», звернення №1602/21 від 16.02.2021 направляється за належністю для розгляду в установленому порядку та надання відповіді. 02.03.2021 Постійною комісією Київської міської ради з питань охорони здоров`я та соціального захисту населення було надіслано лист- відповідь на звернення Незалежної первинної профспілкової організації КНП «Київська стоматологія» №2602/21 від 26.02.2021 у якому серед іншого також зазначається, що питання порушені у зверненні виходять за межі компетенції Комісії, звернення направлено до КНП «Київська стоматологія» за належністю для розгляду в установленому порядку та надання відповіді. Відтак, інформація стосовно позивача не могла бути вирішена директором Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) та головою Постійної комісії Київської міської ради з питань охорони здоров`я та соціального захисту населення [PERSON] Це дозволяє суду дійти висновку про те, що відповідач обрав поширення інформації щодо позивача з метою завдання шкоди її особистим немайновим правам. До такого висновку суд приходить, враховуючи зміст посадової інструкції завідувача філії КНП «Київська стоматологія», з якої убачається, що завідувач філії призначається на посаду та звільняється з посади наказом директора КНП «Київська стоматологія»; завідувач філією підпорядковується директору КНП та заступникам директора за розподілом обов`язків. До того ж, з аналізу посадової інструкції можна зробити висновок, що робота на посаді завідувача філії не є державною службою/службою в органах місцевого самоврядування. З огляду на зазначене, у суду відсутні підстави вважати позивача публічною особою та розширювати межі його допустимої критики в очах громадськості. Взаємовідносини між позивачем і відповідачем, іншими особами, пов`язані з невиконанням/виконанням трудових посадових обов`язків мають вирішуватись у передбачений законом спосіб, а не шляхом поширення негативної інформації щодо особи. Доводи сторони відповідача, що звернення були здійснені з метою реалізації повноважень первинної профспілкової організації, тому не можуть бути кваліфіковані як поширення недостовірної інформації, суд не бере до уваги, з огляду на таке. Відповідно до п. 16 постанови Пленуму ВСУ від 27.02.2009 № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» відповідно до статті 40 Конституції України усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк. Суди повинні мати на увазі, що у випадку, коли особа звертається до зазначених органів із заявою, в якій міститься та чи інша інформація, і в разі, якщо цей орган компетентний перевірити таку інформацію та надати відповідь, проте в ході перевірки інформація не знайшла свого підтвердження, вказана обставина не може сама по собі бути підставою для задоволення позову, оскільки у такому випадку мала місце реалізація особою конституційного права, передбаченого статтею 40 Конституції (254к/96-ВР), а не поширення недостовірної інформації. Однак, як було встановлено вище, відповідач звернувся з оспорюваними зверненнями до органів, які не уповноважені розглядати такі звернення. Ураховуючи вищевикладене, стороною відповідача не доведено, що звернення були здійснені з метою реалізації повноважень первинної профспілкової організації. Разом з тим, інформація, яка міститься у зверненні №1602/21 від 16 лютого 2021 року, такого змісту : «Незалежна первинна профспілкова організація КНП "Київська стоматологія" (НППО КНП "КС") повідомляє про тиск на членів нашої профспілки з боку адміністрації філії №2 КНП «Київська стоматологія».Так, наприклад, 12.02.2021 голова НППО КНП "КС", лікар-стоматолог [PERSON] знаходячись на робочому місці та надаючи стоматологічні послуги, не зміг надалі виконувати свої посадові обов`язки у повному обсязі, так як йому завадили це зробити через свою не гідну звання медика поведінку: завідуюча філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON] . Порушуючи деонтологічні та етичні норми, грубо поводячи себе по відношенню до лікаря та голови профспілки [PERSON] та пацієнта [PERSON] , який знаходився в той час у стоматологічному кріслі ... під керівництвом завідуючої філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON] , вимагали від [PERSON] негайно надати їм відповіді на наступні питання: 1. Причину відсутності [PERSON] на медичній раді КНП «Київська стоматологія»? 2. З яких причин пацієнт знаходиться в кабінеті? - питання більш ніж дивне, оскільки пацієнт офіційно прийшов на лікування. Дії, якими принизили перед пацієнтом лікаря [PERSON] завідувачка філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON] ... обурили пацієнта і він відмовився від подальшого лікування у філії №2 КНП «Київська стоматологія». Просимо вжити всіх необхідних заходів щодо припинення дискримінації та протизаконній діяльності представників адміністрації філії №2 КНП «Київська стоматологія» на чолі з завідуючою [PERSON] ...» та у зверненні №2602/21 від 26 лютого 2021 року такого змісту: «….представники адміністрації чинять тиск на членів … профспілки. Так, наприклад, 12.02.2021 голова НППО КНП "КС", лікар-стоматолог [PERSON] знаходячись на робочому місці та надаючи стоматологічні послуги, не зміг надалі виконувати свої посадові обов`язки у повному обсязі, так як йому завадили це зробити через свою не гідну звання медика поведінку: завідуюча філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON] . Порушуючи деонтологічні та етичні норми, грубо поводячи себе по відношенню до лікаря та голови профспілки [PERSON] та пацієнта [PERSON] , котрий знаходився в той час у стоматологічному кріслі... під керівництвом завідуючої філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON], вимагали від [PERSON] негайно надати їм відповіді на наступні питання: 1. Причину відсутності [PERSON] на медичній раді КНП «Київська стоматологія»? 2. З яких причин пацієнт знаходиться в кабінеті? - питання більш ніж дивне, оскільки пацієнт офіційно прийшов на лікування. Дії, якими принизили перед пацієнтом лікаря [PERSON] завідувачка філії №2 КНП «Київська стоматологія» [PERSON] ... обурили пацієнта і він відмовився від подальшого лікування у філії №2 КНП «Київська стоматологія», повідомлена відповідачем у стверджувальній формі, не містить алегорій, сатири, гіпербол, не є припущенням та стосується позивача. Інші висловлювання у оспорюваних зверненнях, які позивач просить визнати такими, що порушують честь, гідність та ділову репутацію, є оцінкою дій позивача, на думку відповідача, на підставі спостережень, виражених у формі оціночних суджень, а тому не підлягають спростуванню, оскільки чинним законодавством не передбачена можливість притягнення до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Вони, як і думки, переконання, судження, критична оцінка певних фактів і недоліків, не можуть бути предметом судового захисту, оскільки, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів, не можуть бути перевірені на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів). Також спростуванню не підлягає інформація стосовно інших осіб, про яких зазначено, у зверненнях, оскільки позов ними не пред`явлено. Відтак, у цій частині позовні вимоги задоволенню не підлягають. Позовні вимоги про спростування інформації, яка викладена у зверненях є похідними від вимог про визнання інформації недостовірною, у зв`язку з чим теж задоволенню не підлягають. Частинами четвертою, сьомою статті 277 ЦК України передбачено, що спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію, та у такий же спосіб, у який вона була поширена. Позивач просить суд в якості спростування недостовірної інформації, яка була поширена зобов`язати Незалежну первинну профспілкову організацію КНП «Київська стоматологія» протягом 5 робочих днів з моменту набрання рішенням законної сили у даній справі відкликати звернення №1602/21 від 16 лютого 2021 року та звернення №2602/21 від 26 лютого 2021 року, що були направлені на адресу директора Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) та голови Постійної комісії Київської міської ради з питань охорони здоров`я та соціального захисту населення [PERSON] з посиланням на недостовірність інформації та з посиланням в ньому на рішення Оболонського районного суду міста Києва у даній справі. Суд не вбачає підстав для захисту прав позивача шляхом спростування недостовірної інформації, поширеної відносно нього, у спосіб, який ним обраний, вважає, що визнання інформації недостовірною є достатньою сатисфакцією для захисту порушених прав позивача. Крім того, з огляду на те, що як вже зазначалося вище, звернення №1602/21 від 16 лютого 2021 року та №2602/21 від 26 лютого 2021 року, що були направлені на адресу директора Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) та голови Постійної комісії Київської міської ради з питань охорони здоров`я та соціального захисту населення [PERSON] були направлені даними установами до КНП «Київська стоматологія», за належністю для розгляду в установленому порядку та надання відповіді. Щодо позовної вимоги про стягнення моральної шкоди у розмірі 50 000 грн судом встановлено наступне. У відповідності до пункту 27 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 №1 "Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи" способами захисту гідності, честі чи ділової репутації від поширення недостовірної інформації можуть бути, крім права на відповідь та спростування недостовірної інформації, також і вимоги про відшкодування збитків та моральної шкоди, заподіяної такими порушеннями як фізичній, так і юридичній особі. Зазначені вимоги розглядаються у відповідності до загальних підстав щодо відповідальності за заподіяння шкоди. Відповідно до п.4 ч. 2 та ч.3 ст.23 ЦК України моральна шкода полягає у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Встановлення факту поширення саме недостовірної інформації входить до деліктного складу, наявність цієї складової є необхідною умовою при вирішенні позовних вимог про відшкодування моральної шкоди. Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством. Статтею 23 ЦК України встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права, яка полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншими ушкодженнями здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вона є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Згідно зі ст.1167 ЦК України моральна шкода відшкодовується особою, яка заподіяла шкоду, якщо вона не доведе, що моральна шкода заподіяна не з її вини. Згідно з пункту 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України N 4 від 31.03.95 р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Розмір відшкодування визначається судом з урахуванням суті позовних вимог, характеру діяння особи, яка заподіяла шкоду, фізичних чи моральних страждань потерпілого, а також інших негативних наслідків. Пункт 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» встановлено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Моральна шкода може полягати у моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження громадського життя, настанні негативних наслідків. Відповідно до п.27 Постанови при визначенні розміру моральної шкоди судам слід виходити із засад справедливості, добросовісності та розумності. Судом встановлено, що внаслідок поширення відповідачем недостовірної інформації позивачу було заподіяно моральної шкоди, яка виразилася у приниженні честі та гідності, а також ділової репутації, а тому, з урахуванням засад розумності та справедливості, а також тієї обставини, що позов задоволено частково, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для стягнення з відповідача моральної шкоди у розмірі 4 000,00 гривень. Визначений судом розмір відшкодування моральної шкоди є не більшим, ніж достатньо для розумного задоволення потреб позивача, і не призведе до його безпідставного збагачення, що узгоджується з п. 90 постанови Великої Палати Верховного Суду від 15.12.2020 у справі № 752/17832/14-ц (провадження № 14-538цс19). Згідно з ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Згідно з положень ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, N 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Таким чином, інші доводи сторін не впливають на вищевказані висновки суду. Ураховуючи вищевикладене, виходячи із принципу диспозитивності цивільного судочинства, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають частковому задоволенню. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору пропорційно сумі задоволених позовних вимог.

Outcome: partial