Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-25 00:00:00

19 листопада 2023 року [PERSON] з використанням засобів поштового зв`язку звернулася до суду з позовом до відповідачів, в якому просить встановити порядок користування квартирою [ADDRESS] , виділивши їй у користування житлову кімнату площею 12,4 кв.м., [PERSON] - кімнату площею 12,6 кв.м., [PERSON] та [PERSON] - кімнату площею 17,2 кв.м. Інші приміщення квартири: кухню площею 8,8 кв.м., туалет площею 1,0 кв.м., ванну площею 2,6 кв.м., коридор площею 12,5 кв.м. (що складається з прихожої площею 9,1 кв.м та коридору площею 3,4 кв.м.), а також дві шафи площею 0,2 кв.м. та 0,4 кв.м. залишити в їх спільному користуванні. Обґрунтовано позов тим, що позивач є наймачем квартири [ADDRESS] та з 25 червня 1992 року зареєстрована і проживає в ній. Крім позивача, в указаній квартирі зареєстровані відповідачі. Між сторонами склався фактичний порядок користування квартирою, відповідно до якого позивач проживає у кімнаті площею 12,4 кв.м., [PERSON] у кімнаті площею 12,6 кв.м., [PERSON] та [PERSON] - у кімнаті площею 17,2 кв.м. Проте, витрати по сплаті комунальних послуг несе позивач, на яку оформлені всі особові рахунки. Позивач звернулася до Чернігівської міської ради із заявою на укладення окремих договорів найму, однак їй повідомлено, що на це відсутня згода [PERSON] , а тому спір між сторонами може бути вирішено в судовому порядку, у зв`язку з чим позивач звернулася до суду з даним позовом. Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 24 листопада 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в справі; справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження; визначено сторонам строк для подачі заяв по суті справи. В установлений судом строк відповідач [PERSON] подав відзив на позов, в якому зазначив, що перебував у зареєстрованому шлюбі з позивачем, від якого вони мають двох дочок. Позивач та відповідачі зареєстровані в квартирі [ADDRESS] . Спірною квартирою позивач не користується. Позивач зареєструвала шлюб з іншим чоловіком та проживає з ним в м. Черкаси. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] також не користуються спірною квартирою, проживають зі своїми чоловіками за іншими адресами. Відповідач фактично сам проживає в спірній квартирі. Відповідач отримує невелику пенсію, якої не вистачає на оплату комунальних послуг в повному обсязі, у зв`язку з чим він був вимушений звернутися до позивача та відповідачів, щоб сплатити їх. Між сторонами виникають суперечки щодо сплати комунальних послуг, а тому позивач і звернулася до суду з даним позовом. Відповідач згоден на виділення йому у користування житлової кімнати площею 17,2 кв.м., оскільки він фактично цією кімнатою довгий час користується і в ній зберігаються його речі та меблі. Ця кімната також має вихід на балкон, яким відповідач користується. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] відзиви на позов не подали. 22 грудня 2023 року позивач з використанням засобів поштового зв`язку подала заяву про зміну предмета позову, в якій просить встановити порядок користування спірною квартирою, виділивши їй у користування житлову кімнату площею 12,6 кв.м., [PERSON] - житлову кімнату площею 12,4 кв.м. з балконом, [PERSON] та [PERSON] - житлову кімнату площею 17,2 кв.м. з балконом. Інші приміщення квартири залишити в їх спільному користуванні. Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 26 грудня 2023 року, яка занесена до протоколу судового засідання, прийнято до розгляду заяву позивача про зміну предмета позову. У судове засідання позивач не з`явилася, у поданій заяві просила справу розглянути за її відсутності. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, з використанням засобів електронного зв`язку подав заяву, в якій просить справу розглянути за його відсутності, зазначивши, що позов визнає з урахуванням заяви позивача про зміну предмета позову. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] у судове засідання не з`явилися, з використанням засобів поштового зв`язку подали заяви, в яких просять справу розглянути за їх відсутності та вказали, що позов визнають з урахуванням заяви позивача про зміну предмета позову. Представник третьої особи Чернігівської міської ради у судове засідання не з`явився, з використанням засобів електронного зв`язку подав клопотання про розгляд справи за його відсутності. Представник третьої особи - Комунального підприємства\~«Деснянське» Чернігівської\~міської ради у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений завчасно та належним чином. Відповідно до\~частини першої\~статті 223\~Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. На підставі частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. Відповідно до рішення міської ради № 90 від 31 березня 1992 року [PERSON] з сім`єю з 4 осіб ( [PERSON] чоловік, [PERSON] дочка, [PERSON] дочка) було виділено для проживання трикімнатну квартиру [ADDRESS] , про що свідчить копія ордера на жиле приміщення № [NUMBER] , виданого виконавчим комітетом Новозаводської районної ради народних депутатів міста Чернігова від 07 квітня 1992 року (а.с. 34). У вказаній квартирі станом на 14 серпня 2023 року зареєстровані: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією довідки про зареєстрованих у житловому приміщення/будинку осіб від 15 серпня 2023 року № 10173, виданої Управлінням адміністративних послуг Чернігівської міської ради (а.с. 44). [PERSON] та [PERSON] перебували в зареєстрованому шлюбі з 18 червня 1978 року, який заочним рішенням Деснянського районного суду м. Чернігова від 26 лютого 2013 року було розірвано (а.с. 14, 15). 25 листопада 2023 року позивач зареєструвала шлюб з [PERSON] . Відповідачі [PERSON] та [PERSON] є дочками [PERSON] та [PERSON] (а.с. 16-18, 20, 21, 22, 23, 25-29, 32, 33). Згідно з копією договору найму житла в будинках державного і комунального житлового фонду від 03 квітня 2000 року та викопіровки з технічного паспорта спірна квартира має загальну площу 67,7 кв.м., складається з трьох кімнат житловою площею 42,27 кв.м., а саме: кімнати площею 12,6 кв.м., кімнати площею 12,4 кв.м. та кімнати площею 17,2 кв.м., а також кухні площею 8,8 кв.м., ванної кімнати площею 2,6 кв.м., санітарного вузла площею 1,0 кв.м.,\~коридору площею\~3,4\~кв.м.,\~прихожої площею 9,1 кв.м., шафи площею 0,2 кв.м. та 0,4 кв.м. (а.с. 35-39). Відповідно до норм частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно із частиною першою статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Глава 2 Житлового кодексу України передбачає норми, які регулюють користування жилими приміщеннями в будинках державного і громадського житлового фонду. Відповідно до частин першої, другої статті 61 Житлового кодексу України користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення. Договір найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім`я якого видано ордер. Згідно з нормами частини першої статті 63 Житлового кодексу України встановлено, що предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок. Відповідно до статті 47 Житлового кодексу України норма жилої площі встановлюється в розмірі 13,65 квадратного метру на одну особу. У той же час, по м. Чернігову встановлена середня норма забезпечення житловою площею на одну особу - 8,5 кв.м. При цьому, згідно із частиною другою статті 63 Житлового кодексу України не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі (частина перша статті 48), частина кімнати або кімната, зв`язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення (кухня, коридор, комора тощо). Частиною першою статті 48 Житлового кодексу України визначено, що жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі, але не менше розміру, який визначається Кабінетом Міністрів України і Федерацією професійних спілок України. При цьому враховується жила площа у жилому будинку (квартирі), що перебуває у приватній власності громадян, якщо ними не використані житлові чеки. Відповідно до\~статті 64\~Житлового кодексу\~України члени\~сім`ї наймача,\~які проживають\~разом з\~ним,\~користуються нарівні\~з наймачем\~усіма правами\~і несуть\~усі обов`язки,\~що випливають\~з договору\~найму жилого\~приміщення.\~Повнолітні члени\~сім`ї несуть\~солідарну з\~наймачем майнову\~відповідальність за\~зобов`язаннями,\~що випливають\~із зазначеного\~договору. До\~членів сім`ї\~наймача належать\~дружина наймача,\~їх діти\~і батьки.\~Членами сім`ї\~наймача може\~бути визнано\~й інших\~осіб,\~якщо вони\~постійно проживають\~разом з\~наймачем і\~ведуть з\~ним спільне\~господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім`ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов`язки, як наймач та члени його сім`ї. Згідно зі статтею 103 Житлового кодексу України договір найму жилого приміщення може бути змінено відповідно до вимог законодавства України. Відповідно до\~частин першої,\~другої статті\~104\~Житлового кодексу\~України член\~сім`ї наймача\~вправі вимагати,\~за згодою\~інших членів\~сім`ї,\~які проживають\~разом з\~ним,\~укладення з\~ним окремого\~договору найму,\~якщо жилу\~площу,\~що припадає\~на нього,\~може бути\~виділено у\~вигляді приміщення,\~яке відповідає\~вимогам статті\~63\~цього Кодексу. У разі відмовлення членів сім`ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку. У пункті 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» № 2 від 12 квітня 1985 року судам роз`яснено, що в силу статті 104 Житлового кодексу Української РСР суд вправі задовольнити вимоги члена сім`ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі. Пунктом 1 частини другої статті 49 ЦПК України передбачено, що відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу. Відповідно до частини шостої статті 263 ЦПК України якщо одна із сторін визнала пред`явлену до неї позовну вимогу під час судового розгляду повністю або частково, рішення щодо цієї сторони ухвалюється судом згідно з таким визнанням, якщо це не суперечить вимогам статті 206 цього Кодексу. Згідно із до частиною четвертою статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Враховуючи викладене, визнання відповідачами позову, а також те, що запропонований позивачем порядок користування квартирою не призведе до порушення житлових прав відповідачів, а тому суд знаходить підстави для задоволення позову.

Outcome: approved