Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-20 00:00:00

В липні 2023року позивачка звернулась до суду з позовом до Маріупольської міської ради про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що вона є донькою [PERSON] та [PERSON] , що підтверджено відповідним свідоцтвом про народження. [INFO] , в м. Маріуполь Донецька область, померла мати позивачки. Факт смерті стало можливо встановити тільки 12 квітня 2023року рішенням Ірпінського міського суду, а свідоцтво про смерть позивачка отримала 13 квітня 2023року. Вказане було спричинено повномасштабним військовим вторгненням російської федерації на територію України та окупацією м. Маріуполь. Сама позивачка знаходилась в окупації значний час, і тільки у листопаді 2022року змогла виїхати з м. Маріуполя до м. Ірпінь. Зазначені обставини стали і причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Після смерті матері залишилось майно. 17 травня 2023року позивачка звернулась до Ірпінської державної нотаріальної контори з заявою про роз`яснення з приводу оформлення її спадкових прав після смерті матері. 17 травня 2023року нотаріус вказаної нотаріальної контори Журавель А. в письмовому вигляді відповіла на звернення позивачки де зазначила наступне. Оскільки мати позивачки на день смерті була зареєстрована за адресом : [ADDRESS] , а позивачка за іншим адресом вимоги п.3 ст.1268 ЦК України не розповсюджуються на позивачку, до позивачки застосовуються вимоги ст.1270 ЦК України, а саме встановлено строк у 6 місяців для прийняття спадщини. В випадку позивачки це період з 10 квітня 2022року по 10 лютого 2023року, враховуючи п.3 Постанови КМУ №164 від 28.02.2022року. Згідно відомостей з Спадкового реєстру - спадкова справа до майна померлої [INFO] [PERSON] не заведена, строк визначений ст.1270 ЦК України позивачкою пропущений, тому нотаріус запропонувала звернутись до суду для вирішення питання надання додаткового строку для прийняття спадщини. Щодо обставин поважності пропуску строку прийняття спадщини , позивачка зазначила, що строк був пропущений з поважної на її думку причини, а саме повномасштабним військовим вторгненням російської федерації на територію України, військовими діями на території міста Маріуполь, окупацією міста, неможливістю отримати своєчасно довідку про смерть від компетентних органів, виїзд з окупації лише в листопаді 2022року. Позивачка вважає, що пропуск строку на прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, а тому просить задовольнити позов і надати додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю три місяці. Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 31липня 2023року позовну заяву було залишено без руху, надано строк для усунення недоліків. Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 20 вересні 2023року було відкрито провадження по справі, розгляд справи визначено проводити в порядку загального позовного провадження. 07 листопада 2023року представник відповідача Маріупольської міської ради Бастрига С.М. надав до суду відзив на позовну заяву [PERSON] , в якому просив відмовити у задоволенні позову, оскільки позивачка не надала доказів поважності причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. 16 листопада 2023року представник позивачки адвокат Орел Р.В. надав відповідь на відзив, в якій зазначив наступне. Адвокат зазначив, що позивачка , приїхавши в листопаді 2022року на підконтрольну територію України , спочатку шукала житло, одяг, поряд з нею було двоє неповнолітніх дітей, які потребували психологічної реабілітації після пройденого жаху в м. Маріуполь . Позивачка займалась здоров`ям дітей, їх реабілітацією . Судова практика, яку навів представник відповідача у відзиві, є такою, що не торкається і не має відношення до обставин воєнного часу. Наполягає на тому, щоб суд врахував обставини воєнного часу та знаходження позивачки в умовах бойових дій та окупації міста, розглянути позов і задовольнити його. Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 07 листопада 2023року було закрито підготовче провадження по цивільній справі , та призначено справу до розгляду. Позивачка та її представник надали суду заяву про розгляд справи без їх участі наполягали на задоволенні позовних вимог. Представник відповідача надав заяву про розгляд позовної заяви без його участі, просив відмовити у задоволенні позову. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши фактичні обставини справи, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з огляду на наступне. Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Відповідно до\~ст. 13 ЦПК України\~- суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно\~ст.81 ЦПК України\~-\~\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.\~\~Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до\~ст. 76 ЦПК України\~- доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.\~\~Ці дані встановлюються такими засобами:\~\~1) письмовими, речовими і електронними доказами;\~\~2) висновками експертів;\~\~3) показаннями свідків. Стаття 77 ЦПК України\~передбачує, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.\~\~Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.\~\~Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження [NUMBER] - [PERSON] народилась [INFO] , у м. Жданів, актовий запис №320. Батьками позивачки є: [PERSON] та [PERSON] . (а.с. 10). Рішенням Ірпінського міського суду Київської області від 12 квітня 2023року ,по цивільній справі №367/2012/23, було задоволено заяву [PERSON] та встановлено факт смерті [PERSON] , [INFO] , громадянки України [INFO] у м. Маріуполь, Донецька область. Зазначеним рішенням було встановлено обставини смерті і поховання матері позивачки (а.с.12-14) На підставі вказаного рішення позивачка отримала свідоцтво про смерть матері [PERSON] , серія [NUMBER] видане 13 квітня 2023року Ірпінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис про смерть №6 від 13.04.2023р.(а.с.11) Згідно свідоцтва про право власності на житло, виданого 08.02.2018р. за №51143/н , начальником відділу приватизації житлового фонду Департаменту міського майна Маріупольської міської ради [PERSON] є власницею квартири [ADDRESS] (а.с.9). Зазначене підтверджено витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно(а.с.8) Відповідно до листа №318/01-16 від 17.05.2023р., наданого нотаріусом Ірпінської державної нотаріальної контори Журавель А. оскільки позивачка не була зареєстрована зі спадкодавцем за одним адресом, це не дає їй право скористатись нормою п.3 ст.1268 ЦК України, строк передбачений ст.1270 ЦК України ,для прийняття спадщини встановлений законом - пропущений , у зв`язку з чим, їй запропоновано звернутись до суду для вирішення питання надання додаткового строку для прийняття спадщини (а.с. 15). Згідно довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи - [PERSON] [INFO] , була взята на облік 14.11.2022р.(а.с.26) Разом з [PERSON] на підконтрольну територію України виїхали її неповнолітні діти [PERSON] [INFO] та [PERSON] [INFO] . 30 травня 2023року ,Вишневський місцевий центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги ,видав доручення адвокату Орел Р.В. для надання безоплатної вторинної правової допомоги [PERSON] . Постановою Кабінету Міністрів України «деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022року №164 п.3 установлено , що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Десятимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] сплив 10 лютого 2023 року, до нотаріуса позивачка звернулась в травні 2023року а позов до суду направлено поштовим зв`язком 17 липня 2023 року, тобто пропущений позивачем строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. Аналогічну позицію висловив і Верховний\~Суду\~своїй постанові у справі № 681/203/17-ц від 17.10.2018 року, зазначивши, що незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог. Відповідно до статті 1 Першого протоколу кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Здійснення права на спадкування визначено\~Главою 87 ЦК України. Відповідно до\~ст. 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до\~ст. 1270 вказаного Кодексу\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272\~ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Враховуючи наведені обставини, зважаючи на те, що позов не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, позивач є донькою померлої, строк подання заяви пропустила з незалежних від неї причин, а саме військові дії на території міста Маріуполь, окупація, бажає прийняти спадщину, суд відповідно до ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~вважає доведеним, що вона пропустила шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин і визначає їй додатковий строк для подання до нотаріальної контори такої заяви після набрання цим рішенням законної сили. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved