Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-19 00:00:00

13 червня 2023 року керівник Миколаївської окружної прокуратури звернувся до суду з позовом, предметом якого є: конфіскація у власність держави в особі Головного управління Держгеокадастру в Миколаївській області земельних ділянок [PERSON] (реєстраційний номер облікової картки платника податків: [NUMBER] ) з кадастровими номерами 4825182800:01:000:0118 площею 3,2071 га, 4825182800:01:000:0678 площею 0,7197 з цільовим призначенням - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, які знаходяться на території Куцурубської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області (колишня Парутинська сільська рада Очаківського району Миколаївської області). Позовні вимоги обґрунтовано тим, що [PERSON] , який є громадянином Російської Федерації, на підставі свідоцтв про право на спадщину набув право власності на спірні земельні ділянки. В подальшому зазначені земельні ділянки [PERSON] передав в оренду приватному сільськогосподарському підприємству «Козирське» (далі ПСП «Козирське») на підставі договорів оренди від 03 лютого 2021 року, без номерів. Строк дії договорів по земельним ділянкам визначено: з кадастровим номером визначено: 4825182800:01:000:0118 03 лютого 2028 року, з автоматичним продовженням строку дії договору; з кадастровим номером 4825182800:01:000:0678 03 лютого 2041 року, з автоматичним продовженням строку дії договору. Оскільки вказані земельні ділянки використовуються [PERSON] з порушенням вимог ст.ст. 13, 14, 41 Конституції України, ст. ст. 80, 81, 145 Земельного кодексу України, вони мають бути конфісковані. Прокурор в судовому засіданні заявлені вимоги підтримала, просила їх задовольнити. Пояснила, що відповідач є громадянином Російської Федерації та є власником земельних ділянок сільськогосподарського призначення на підставі свідоцтв про право на спадщину. Відповідно до норм Земельного кодексу\~України він зобов`язаний був відчужити зазначені земельні ділянки протягом року з часу набуття їх у власність. Оскільки відповідач вимоги закону не виконав, спірні земельні ділянки підлягають конфіскації. Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили, заяв/клопотань не надали. Від представника відповідача адвоката Корця С.В., до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому він просив відмовити у задоволенні позову. 28 листопада 2023 року прокурором через систему «Електронний суд» подано відповідь на відзив, в якій вона просила залишити відзив без розгляду через порушення представником відповідача вимог процесуального закону щодо обов`язкової реєстрації кабінету в системі «Електронний суд». Представник третьої особи Миколаївської районної державної адміністрації в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі. Представник третьої особи - Приватного сільськогосподарського підприємства "Козирське", в судове засідання не з`явився, про причин неявки суд не повідомив, про час та місце судового засідання повідомлений належним чином. Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, дослідивши заяви по суті справи та письмові докази, суд дійшов такого. Судом встановлено, що [PERSON] який є громадянином Російської Федерації, на підставі свідоцтв про право на спадщину: серії НАТ № 998786, зареєстрованого в реєстрі за № 390, та серії НАТ № 998787, зареєстрованого в реєстрі за № 393, виданих 27 квітня 2016 року Другою Очаківською державною нотаріальною конторою Миколаївської області, набув право власності на земельні ділянки із цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, з кадастровим номером 4825182800:01:000:0118 площею 3,2071 га, 4825182800:01:000:0678 площею 0,7197, що знаходяться на території Куцурубської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області (колишня Парутинська сільська рада Очаківського району Миколаївської області. 27 квітня 2016 року [PERSON] зареєстрував право власності на спірні земельні ділянки в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, реєстраційні номери 14380460 та 14381014 відповідно. 03 лютого 2021 року зазначені земельні ділянки [PERSON] передав в оренду приватному сільськогосподарському підприємству «Козирське» (далі ПСП «Козирське») на підставі договорів оренди від 03 лютого 2021 року. Строк дії договорів по земельним ділянкам визначено: з кадастровим номером визначено: 4825182800:01:000:0118 03 лютого 2028 року, з автоматичним продовженням дії договору; з кадастровим номером 4825182800:01:000:0678 03 лютого 2041 року, з автоматичним продовженням дії договору. Згідно зі ст.\~13\~Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Право власності на землю гарантується. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону (ст. 14 Конституції України). Конфіскація майна може бути застосована виключно за рішенням суду у випадках, обсязі та порядку, встановлених законом (ст.41 Конституції України). Правовий статус та порядок використання, зокрема, земель сільськогосподарського призначення визначено Земельним кодексом України (далі -ЗК України). У відповідності до ч. ч. 1-3 ст.\~1 ЗК України земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Право власності на землю гарантується. Використання власності на землю не може завдавати шкоди правам і свободам громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі. Згідно з ч. ч. 1, 2 ст.22\~ЗК України землями сільськогосподарського призначення визнаються землі, надані для виробництва сільськогосподарської продукції, здійснення сільськогосподарської науково-дослідної та навчальної діяльності, розміщення відповідної виробничої інфраструктури, у тому числі інфраструктури оптових ринків сільськогосподарської продукції, або призначені для цих цілей. До земель сільськогосподарського призначення належать: сільськогосподарські угіддя (рілля, багаторічні насадження, сіножаті, пасовища та перелоги). Набуття у власність земельних ділянок сільськогосподарського призначення здійснюється з урахуванням вимог цього Кодексу (ч. 5 ст. 22 ЗК України). За змістом ч. ч. 3-4 ст. 81\~ЗК України іноземці та особи без громадянства можуть набувати права власності на земельні ділянки відповідно до частини другої цієї статті у разі прийняття спадщини. Землі сільськогосподарського призначення, прийняті у спадщину іноземцями, а також особами без громадянства, протягом року підлягають відчуженню. Згідно з ч. «е» ст. 140\~ЗК України підставами припинення права власності на земельну ділянку є: не відчуження земельної ділянки іноземними особами та особами без громадянства у встановлений строк у випадках, визначених цим Кодексом. Відповідно до п. в ст.143\~ЗК України примусове припинення прав на земельну ділянку здійснюється у судовому порядку у разі: конфіскації земельної ділянки. Положеннями ч.ч. 1, 2 ст.145\~ЗК України визначено, що якщо до особи переходить право власності на земельну ділянку, яка за цим Кодексом не може набуватися нею у власність, ця ділянка підлягає відчуженню її власником протягом року з моменту переходу такого права. У разі, якщо відповідно до закону власник земельної ділянки зобов`язаний відчужити її протягом певного строку і земельна ділянка не була відчужена ним протягом такого строку, така ділянка підлягає конфіскації за рішенням суду. Суд, з урахуванням наведених норм матеріального права, оцінивши у відповідності до вимог ст.\~89\~ЦПК України надані сторонами докази і встановивши, що [PERSON] , як іноземець, набувши 27 квітня 2016 року право власності на земельні ділянки сільськогосподарського призначення, не відчужив їх протягом строку, встановленого статтею 81 ЗК України, дійшов висновку, що спірні земельні ділянки підлягають конфіскації за рішенням суду на підставі\~статті 145 ЗК України,\~а тому\~позовні вимоги\~прокурора є\~обґрунтованими та\~підлягають задоволенню. При цьому, залишаючи відзив адвоката без розгляду, суд виходить з такого. Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат (ч. 6 ст. 14 ЦПК України). Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом. Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі. (ч. 8 ст. 14 ЦПК України). Згідно з ч.ч. 5, 6, 8 ст. 43 ЦПК України, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Крім того, головною умовою обміну документами між судом та користувачем електронного кабінету є наявність відомостей про РНОКПП/ЄДРПОУ в додаткових відомостях про учасника справи в автоматизованій системі документообігу суду. Некоректне заповнення або повна відсутність даних у цьому полі не дозволить системі ідентифікувати в повній мірі користувача, а відповідно, й не буде надано можливості переглянути матеріали справи в кабінеті. Відтак, адвокатам необхідно обов`язково зареєструватися в електронному кабінеті та зазначити відомості про РНОКПП/ЄДРПОУ при подачі документів до суду, оскільки за відсутності РНОКПП суд позбавлений можливості встановити наявність у адвоката зареєстрованого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі. При цьому, суд наголошує, що обмеження, пов`язанні з використанням підсистеми «Електронний суд» є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя, тому що носять елемент правової дисципліни осіб, яких законодавець зобов`язав зареєструватися користувачами цих підсистем. Зареєструвати електронну адресу в Єдиній судовій інформаційно- телекомунікаційній системі можна за посиланням в мережі Інтернет https://id.court.gov.ua/. Зареєструватися в підсистемі "Електронний кабінет" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи можна за посиланням в мережі Інтернет https://cabinet.court.gov.ua/login. Розподіляючи судові витрати, суд виходить з положень ст. 141 ЦПК України, та стягує з відповідача на користь Миколаївської обласної прокуратури 6\~710 грн (за дві вимоги майнового характеру та за розгляд заяви про забезпечення позову) в рахунок відшкодування сплаченого судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: approved