Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-14 00:00:00

Волочиська окружна прокуратура звернулася в суд з позовом в інтересах держави в особі Городоцької міської ради до відповідачів, про розірвання договору оренди земельної ділянки загальною площею 9.0147 га (кадастровий номер 6821287800:05:008:0003), що розташована за межами населеного пункту с. Стара Пісочна Городоцької ОТГ, Хмельницького району, Хмельницької області та її повернення. В судовому засіданні прокурор позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просить позов задовольнити, а саме: розірвати договір оренди землі від 29 жовтня 2012 року, укладений між Городоцькою районною державною адміністрацією та [PERSON] щодо оренди земельної ділянки з кадастровим номером 6821287800:05:008:0003 загальною площею 9.0147 га. Зобов`язати [PERSON] та фермерське господарство «Трембіта Плюс» повернути територіальній громаді в особі Городоцької міської ради земельну ділянку з кадастровим номером 6821287800:05:008:0003 загальною площею 9.0147 га для сінокосіння та випасання худоби, яка розташована за межами населеного пункту с. Стара Пісочна Городоцької ОТГ, Хмельницького району, Хмельницької області. В підтвердження своїх позовних вимог прокурор пояснив, що відповідачами допущено зміну виду використання сільськогосподарських земель, чим порушено вимоги раціонального землекористування, а саме на земельній ділянці з цільовим призначенням для сінокосіння та випасання худоби було здійснено посів та вирощування соняшника, чим порушено умови договору оренди земельної ділянки. Представник позивача Городоцької міської ради підтримав позовні вимоги у повному обсязі. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] в судове засідання 06.12.2023 не з`явився, однак його представниця [PERSON] проти задоволення позову заперечила, вважає його безпідставним. Вказує, що [PERSON] жодних порушень умов договору не вчиняв, оскільки передав земельну ділянку в суборенду. Також, вважає, що в даному випадку не було дотримано процедури, передбаченої ст.144 ЗК України, а саме при виявленні порушень контролюючим органом не було надано 30-ти денний строк на усунення порушень. Також вважає, що оскільки земельна ділянка використовувалась для вирощування сільськогосподарських культур, то не відбулось зміни цільового призначення земельної ділянки, а отже відсутні порушення її використання. Посилається і на те, що прокурор є неналежним позивачем. \~ \~ \~ \~Представник відповідача ФГ «Трембіта плюс» в судове засідання 06.12.2023 не з`явився, подав заяву про розгляд справи у його відсутність, однак у попередніх судових засіданнях проти задоволення позову заперечив у повному обсязі, вважає, що прокурор в даному випадку не може представляти інтереси позивача. Також вказує, що не відбулось зміни виду цільового використання земельної ділянки. Крім того посилається що ними фактично усунуто завдану шкоду, земельну ділянку засіяно травою. Суд, заслухавши пояснення сторін (їх представників), перевіривши матеріали справи в межах наданих суду доказів, вважає що позовна заява підлягає задоволенню виходячи із такого. Судом об`єктивно встановлено, що 29.10.2012 між Городоцькою районною державною адміністрацією та [PERSON] було укладено договір оренди землі, у відповідності до якого орендар отримав в оренду земельну ділянку площею 9.0147 га, (для сіножаті) кадастровий номер 6821287800050080003 в строкове платне користування на 49 років (а.с. 16-19). Згідно п.15 вказаного договору оренди земельна ділянка передається в оренду для сінокосіння та випасання худоби. 23.12.2020 на підставі наказу №42-ОТГ та акту приймання-передачі земельної ділянки сільськогосподарського призначення із державної у комунальну власність від 23.12.2020 Головним управлінням Держгеокадастру у Хмельницькій області передано територіальній громаді міста Городок в особі Городоцької міської ради земельну ділянку кадастровий номер 6821287800050080003 площею 9.0147 га, із цільовим призначенням : для сінокосіння та випасання худоби (а.с. 47-48). На підставі договору від 04.01.2022 [PERSON] передав спірну земельну ділянку в суборенду ФГ «Трембіта Плюс» строком на 10 років (а.с. 55-58). Згідно п.15 вказаного договору земельна ділянка була передана в оренду для сінокосіння та випасання худоби. Відповідно до інформації Городоцької міської ради від 18.08.2022 за результатами проведеного обстеження земельної ділянки кадастровий номер 6821287800050080003 площею 9.0147 га, було встановлено, що на даній земельній ділянці вирощується соняшник, що суперечить положенням договору оренди землі від 29.10.2012 та договору суборенди від 04.01.2022 (а.с.12-13). На підставі вищевказаної інформації було зареєстроване кримінальне провадження за ч.1 ст.254 КК України, що підтверджується витягом з ЄРДР (а.с. 10). З протоколу огляду місця події спірної земельної ділянки від 08.09.2022 з фото таблицями вбачається, що дійсно на вказаній земельній ділянці вирощувався соняшник (а.с.30-36). Дана обставина в судовому засіданні визнавались всіма учасниками процесу і не оспорювалась. Факт використання спірної земельної ділянки не за цільовим призначенням підтверджується також і інформацією ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області від 18.20.2022 (а.с. 42-43). Відповідно до кадастрового плану земельної ділянки з кадастровим номером 6821287800050080003 площею 9.0147 га, соняшником засіяна частина ділянки площею 6.5143 га (а.с.38). Як пояснили учасники судового засідання, інша частина земельної ділянки через особливість рельєфу місцевості не придатна для обробки сільськогосподарською технікою. Згідно розрахунку розміру шкоди, заподіяної внаслідок використання спірної земельної ділянки не за цільовим призначенням вбачається, що її розмір становить 8693 грн. 04 коп. (а.с. 44-45). Як вбачається із пояснень прокурора в подальшому кримінальне провадження було закрите з підстав недостатності завданої матеріальної шкоди. Вирішуючи позовну вимогу щодо розірвання договору оренди землі від 29 жовтня 2012 року, укладеного між Городоцькою районною державною адміністрацією та [PERSON] щодо оренди земельної ділянки з кадастровим номером 6821287800:05:008:0003 загальною площею 9.0147 га, суд приходить до висновку про її обґрунтованість виходячи із такого. Згідно зі\~ст. 13 Закону України «Про оренду землі»\~договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства. Положеннями\~ст.15 Закону України «Про оренду землі»\~визначено, що істотними умовами договору оренди землі є, зокрема, об`єкт оренди (кадастровий номер, місце розташування та розмір земельної ділянки); умови використання та цільове призначення земельної ділянки, яка передається в оренду; існуючі обмеження (обтяження) щодо використання земельної ділянки. Ч.1 ст.32 Закону України «Про оренду землі»\~встановлено, що на вимогу однієї із сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених статтями\~24\~і\~25\~цього\~Закону\~та умовами договору, в разі випадкового знищення чи пошкодження об`єкта оренди, яке істотно перешкоджає передбаченому договором використанню земельної ділянки, а також на підставах, визначених\~Земельним кодексом України\~та іншими законами України. Відповідно до п.«а» ч.1\~ст. 96 ЗК України\~землекористувачі зобов`язані забезпечувати використання землі за цільовим призначенням та за свій рахунок приводити її у попередній стан у разі незаконної зміни її рельєфу, за винятком випадків незаконної зміни рельєфу не власником такої земельної ділянки. Ст. 35 Закону України «Про охорону земель»\~передбачено, що власники і землекористувачі, в тому числі орендарі, земельних ділянок при здійсненні господарської діяльності зобов`язані: дотримуватися вимог земельного та природоохоронного законодавства України; забезпечувати використання земельних ділянок за цільовим призначенням та дотримуватися встановлених обмежень (обтяжень) на земельну ділянку. У ч.1-2\~ст. 651 ЦК України\~визначено, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Судом об`єктивно\~встановлено що\~спірна орендована\~земельна ділянка\~використовувалась не\~за цільовим\~призначенням суборендарем\~ ФГ\~«Трембіта Плюс», тобто замість сінокосіння та випасання худоби використовувалась для вирощування соняшнику для товарного сільськогосподарського виробництва, чим істотно порушено умови договору оренди, укладеного 29.10.2012 [PERSON] з Городоцькою РДА та договору суборенди від 04.01.2022, укладеного між [PERSON] та ФГ «Трембіта Плюс». Про даний факт був обізнаний і орендар [PERSON] , однак жодних своїх заперечень не висловив. Факт обізнаності [PERSON] щодо даних обставин підтверджується і поясненнями самого відповідача в судовому засіданні, а також і тим, що останній звертався із заявою про розробку проекту землеустрою по спірній земельній ділянці в порядку зміни цільового призначення в межах категорії землі сільськогосподарського виробництва із виду «01.08 для сінокосіння та випасання худоби» на вид «01.01. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва», про що свідчить відповідна копія проекту землеустрою (а.с.105-153). Щодо тверджень відповідачів про неврахуванням прокурором положень ст.144 ЗК України якою визначений порядок припинення права користування земельними ділянками, та такі твердження є безпідставними, оскільки прокурор заявив позов про розірвання договору оренди землі у зв`язку із істотним його порушенням відповідачем [PERSON] . Посилання відповідачів на усунення ними порушення земельного законодавства не беруться судом до уваги через їх бездоказовість, а також і через те, що при істотному порушенні умов договору оренди землі (а саме нецільовому використанню земельної ділянки), для дострокового його розірвання за рішенням суду достатньо встановлення самого факт такого істотного порушення, а подальше його усунення не позбавляє орендодавця права вимагати розірвання договору у зв`язку із невиконанням його умов. Аналогічні позиції висловив ВС у постанові від 28.01.2019 (справа № 473/4413/17 провадження № 61-40320св18). Безпідставними є твердження представниці відповідача [PERSON] про те, що власник землі Городоцька міська рада не виконала обов`язок, передбачений ч.3 ст.148-1 ЗК України, у відповідності до якої визначено, що: Особа, яка набула право власності на земельну ділянку, протягом одного місяця з дня набуття права власності на неї зобов`язана повідомити про це її користувачів із зазначенням: кадастрового номера (за наявності), місця розташування та площі земельної ділянки; найменування (для юридичних осіб), прізвища, ім`я, по батькові (для фізичних осіб) нового власника; місця проживання (знаходження) нового власника, його поштової адреси; платіжних реквізитів (у разі, якщо законом або договором передбачена плата за користування земельною ділянкою у грошовій формі). Повідомлення надсилається користувачу земельної ділянки рекомендованим листом з повідомленням про вручення або вручається йому особисто під розписку. Повідомлення про перехід права власності від держави до територіальної громади або навпаки підлягає опублікуванню у друкованих медіа місцевої сфери розповсюдження із зазначенням кадастрового номера, місця розташування та площі земельної ділянки. \~ \~ \~ \~З матеріалів вказаної цивільної справи вбачається, що відповідач [PERSON] не мав боргів зі сплати орендних платежів власнику земельної ділянки, звертався до Городоцької міської ради, як власника земельної ділянки за наданням дозволу про передачу вказаної земельної ділянки в суборенду, а отже він був обізнаний із обставинами, зазначеними у ч.3 ст.148-1 ЗК України. За таких обставин, позовні вимоги в цій частині є обґрунтованими та підлягають задоволенню у повному обсязі. Вирішуючи позовну вимогу прокурора про зобов`язання відповідачів повернути територіальній громаді в особі Городоцької міської ради земельну ділянку з кадастровим номером 6821287800:05:008:0003 загальною площею 9.0147 га для сінокосіння та випасання худоби, яка розташована за межами населеного пункту с. Стара Пісочна Городоцької ОТГ, Хмельницького району, Хмельницької області, суд виходить із такого. Ч.1 ст.34 ЗУ «Про оренду землі» визначено, що: У разі припинення або розірвання договору оренди землі орендар зобов`язаний повернути орендодавцеві земельну ділянку на умовах, визначених договором. Орендар не має права утримувати земельну ділянку для задоволення своїх вимог до орендодавця. За таких обставин відповідачі зобов`язані повернути спірну земельну ділянку власнику, а отже позовні вимоги в цій частині є обґрунтованими. Щодо підставності представництва інтересів держави прокурором в даному випадку, суд вважає його належним та обґрунтованим і виходить із такого. Аналіз положень ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави для висновку, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: - якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; - у разі відсутності такого органу. При цьому прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави. Звернення прокурора до суду спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання повернення земельних ділянок у державну чи комунальну власність, що незаперечно становить суспільний інтерес. Обґрунтування прокурором наявності підстав для представництва інтересів держави є мотивованим, зважаючи на відсутність реагувань на порушення законодавства зі сторони позивача (Городоцької міської ради). У постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 Велика Палата Верховного Суду дійшла таких висновків щодо застосування норм права: (п.п. 38-40, 43, 45-47, 45-47) Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. \~Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. \~Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо. \~ \~ \~ \~ \~Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави. \~У Рішенні від 05 червня 2019 року № 4-р(II)/2019 Конституційний Суд України вказав, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування; наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень. \~Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. Крім того, судові витрати підлягають пропорційному розподілу відповідно до частини задоволених позовних вимог в порядку, передбаченому ч.1,2 ст.141 ЦПК України.

Outcome: approved