Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-27 00:00:00

Позивач 13 липня 2021 року звернувся до суду з позовом, у якому просив стягнути з відповідача заборгованість у сумі 12215,12 грн. за необлікований (донарахований) об`єм природного газу, посилаючись на те, що 02 листопада 2017 року під час здійснення перевірки в квартирі відповідача в [ADDRESS] виявлено роботу комерційного ВОГ в позаштатному режимі, який полягав у зупинці лічильного механізму газового лічильника, про що складено акт про порушення №1083; газовий лічильник Самгаз G-4 2006 року випуску № 2690037 демонтовано та направлено на експертизу згідно з актом демонтажу № 1702 від 02 листопада 2017 року. Відповідно до акта експертизи лічильника газу № 518 від 05 грудня 2017 року лічильник Самгаз G-4 2006 року випуску № 2690037 є непридатним для подальшого використання; експертизою встановлено цілісність заводської пломби та повірочного тавра, цілісність відлікового механізму, відсутність механічного пошкодження лічильника. За результатами позачергової повірки лічильника встановлено, що газовий лічильник Самгаз G-4 2006 року випуску № 2690037 не відповідає вимогам СМУК.407369.014 ИС та непридатний до використання, встановлено позаштатний режим роботи лічильника газу - відсутність зміни показань лічильника газу (обчислювача або коректора об`єму газу) при фактичній витраті (споживанні) природного газу. На засіданні постійно діючої робочої комісії по розгляду актів про порушення споживачами правил користування природного газу 22 грудня 2017 року акт про порушення задоволено та у відповідності до вимог пункту 8 глави 3 розділу ХІ Кодексу ГРМ відповідачу проведено нарахування необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу газу за період з 02 травня 2017 року по 01 листопада 2017 року, що складає 1589,25 куб.м. вартістю 12215,12 грн.. Відповідача повідомлено письмово про необхідність сплати вартості необлікованих об`ємів природного газу, але зазначена вимога відповідачем не виконана. 20 липня 2021 року ухвалою суду відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Представник позивача адвокат Свєтликов Д.Ю. у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, заявлені вимоги підтримав. Відповідач [PERSON] та її представник адвокат Унгуряну С.І. у судове засідання не з`явились, представник відповідача надав до суду заяву про розгляд справи без участі відповідача та її представника. Відповідач [PERSON] надала заяву про застосування наслідків спливу позовної давності, в якій зазначила, що письмове повідомлення позивача про необхідність сплати вартості необлікованих об`ємів природного газу отримане нею 22 січня 2018 року, тому перебіг строку позовної давності розпочався 31 січня 2018 року та сплинув 31 січня 2021 року; позивач звернувся з позовом до суду лише 13 липня 2021 року, тобто з пропуском строку позовної давності. Представник позивача адвокат Свєтликов Д.Ю. надав до суду заперечення проти заяви [PERSON] про застосування наслідків спливу строку позовної давності, посилаючись на продовження строків позовної давності під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19). Представник відповідача адвокат Унгуряну С.І. надав суду письмові пояснення (а.с.79-80), у яких зазначав, що позов не підлягає задоволенню через недоведеність позивачем обставин несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу з боку відповідача. Також посилався на те, що відповідач не мала можливості виявити порушення у роботі лічильника при візуальному огляді, так як не є фахівцем у галузі стандартизації та метрології, проте розраховувалась за надані послуги та не допускала будь-яких порушень правил експлуатації лічильника газу, не здійснювала втручань у роботу приладу обліку газу, які б мали наслідком некоректний облік спожитого природного газу, що підтверджується актом експертизи лічильника газу від 05 грудня 2017 року № 518. Вказував, що позивачем не доведено, що саме на споживача покладається обов`язок контролювати коректність роботи вимірювальних приладів та втручатися у їх роботу у разі виявлення позаштатної роботи. Оскільки учасники справи, належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, висловили свою позицію щодо заявлених вимог і їх неявка не перешкоджає розгляду справи по суті, суд на підставі ст.223 ЦПК України постановив розглядати справи за відсутності учасників справи. З матеріалів справи судом встановлено, що відповідач [PERSON] є побутовим споживачем послуг з розподілу природного газу, які надаються Публічним акціонерним товариством по газопостачанню та газифікації «Миколаївгаз» за зареєстрованою адресою місця проживання відповідача: [ADDRESS] , та їй відкрито особовий рахунок № [NUMBER] (а.с.8). Як вбачається з акта про порушення від 02 листопада 2017 року №1083, підписаного без жодних зауважень [PERSON] (а.с.11-12), у квартирі [ADDRESS] виявлено порушення Кодексу ГРС, а саме: зупинка лічильного механізму (підпункт 1 пункту 3 глави 3 розділу ХІ "Робота комерційного ВОГ та його складових в позаштатному режимі"), внаслідок чого витрати природного газу комерційним ВОГ не обліковуються або обліковуються некоректно; споживача запрошено з`явитися на засідання комісії оператора ГРМ з розгляду акта про порушення 21 листопада 2017 року. Відповідно до акта демонтажу лічильника газу для проведення експертизи №1702 від 02 листопада 2017 року (а.с.13) представниками газового господарства проведено демонтаж газового лічильника Самгаз G-4 2006 року випуску, заводський № 2690037 для проведення експертизи. З акта № 518 експертизи лічильника газу Самгаз G-4 2006 року випуску, заводський № 2690037, від 05 грудня 2017 року, проведеного у присутності відповідача [PERSON] , вбачається, що доступу до відлікового механізму лічильника не було, відліковий механізм цілий, цілісність заводської пломби та повірочного тавра не порушена; механічні пошкодження лічильника відсутні; газовий лічильник непридатний до подальшого використання (а.с.14). Довідкою ДП "Миколаївстандартметрологія" № 310/1 301 від 13 грудня 2017 року підтверджено, що за результатами повірки засіб вимірювальної техніки лічильник газу побутовий Самгаз G-4 2006 року випуску, заводський № 2690037, не відповідає вимогам СМУК. 407369.014 ИС "Інструкція. Лічильники газу мембранні. САМГАЗ. Методика повірки" (а.с.15). Протоколом від 19 травня 2021 року засідання постійно діючої робочої Комісії по розгляду Актів про порушення фізичними особами-споживачами природного газу № 47 від 22 грудня 2017 року (а.с.9) акт про порушення № 1083 від 02 листопада 2017 року щодо позаштатного режиму роботи ПЛГ споживачем [PERSON] (о/р 1000304125) розглянуто та задоволено (а.с.16). У зв`язку з виявленими порушеннями Кодексу газорозподільних систем відповідальною особою позивача здійснено розрахунок необлікованих об`ємів природного газу та їх вартості (а.с.18), яким відповідачу визначено вартість та об`єм необлікованого (донарахованого) природного газу за період з 02 травня 2017 року по 01 листопада 2017 року у обсязі 1589,25 м.куб. на суму 12215,12 грн. в розрізі календарних місяців: - з 02.05.2017 року по 31.05.2017 року - 225,24 м.куб. на суму 1665,56 грн.; - з 01.06.2017 року по 30.06.2017 року - 232,75 м.куб. на суму 1721,08 грн.; - з 01.07.2017 року по 31.07.2017 року - 232,75 м.куб. на суму 1699,79 грн.; - з 01.08.2017 року по 31.08.2017 року - 232,75 м.куб. на суму 1737,66 грн.; - з 01.09.2017 року по 30.09.2017 року - 232,75 м.куб. на суму 1905,41 грн.; - з 01.10.2017 року по 31.10.2017 року - 413,58 м.куб. на суму 3316,16 грн.; - з 01.11.2017 року по 01.11.2017 року - 19,44 м.куб. на суму 169,46 грн.. Про результати розгляду акта про порушення та необхідність сплати вартості необлікованих об"ємів природного газу відповідачу надіслано повідомлення від 05 січня 2018 року з актом-розрахунком та рахунком на сплату (а.с.17), яке отримано відповідачем 22 січня 2018 року, що підтверджено зворотнім повідомленням про вручення рекомендованого поштового відправлення (а.с.19). Відповідно до ст.11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини, завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі. Згідно з ч.1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст.509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послуги, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до ст.ст. 525, 526 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст.ст. 610, 611 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. Згідно із ч.1 ст.714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Правовідносини між газопостачальними підприємствами, газорозподільними підприємствами та фізичними особами (населенням) - споживачами газу регулюються Цивільним кодексом України, Законом України «Про ринок природного газу» та Кодексом газорозподільних систем (далі - Кодекс ГРМ), який затверджено постановою Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, за № 2494 від 30.09.2015 року. Відповідно до підпункту 1 пункту 3 глави 2 Розділу ХІ Кодексу ГРМ (у редакції від 17 березня 2017 року) до порушень (за умови відсутності несанкціонованого втручання в ГРМ або роботу ЗВТ), що сталися внаслідок пошкодження чи позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ або його складових (які кваліфікуються як «не з вини споживача»), але внаслідок яких споживачу здійснюється перерахунок розподіленого (спожитого) об`єму природного газу, належать, у тому числі пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно. Порядок визначення необлікованих об`ємів природного газу та зміни їх режиму нарахування побутовому споживачу (фізичній особі) врегульовано главою 3 розділу ХІ Кодексу ГРМ. Перерахунок (донарухування) об`ємів природного газу здійснюється у випадку доведоності факту пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або роботи комерційного ВОГ чи його складових у позаштатному режимі, внаслідок чого втрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно. Відповідно до пункту 8 глави 3 розділу ХІ Кодексу ГРМ (у редакції від 17 березня 2017 року), у разі виявлення оператором ГРМ пошкодження лічильника газу та/або його позаштатного режиму роботу, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу лічильником газу не обліковується або обліковується некоректно (не в повному обсязі), та за умови відсутності несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу визначення об`єму спожитого природного газу здійснюється, виходячи з 70 відсотків граничних об`ємів споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням терміну на його усунення. Відповідно до пункту 1 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу. Відповідно до пункту 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. При складанні акта-розрахунку враховується, у тому числі таке: розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період до 01 числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення (тобто до закритого балансового періоду), не потребує коригування (включення до) закритих періодів, а його вартість в повному обсязі має бути компенсована споживачем (несанкціонованим споживачем) оператору ГРМ. При цьому вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу оператором ГРМ протягом періоду необлікованого природного газу. Вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу, яка пред`являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акта про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку оператора ГРМ, який надається під особистий підпис споживача (несанкціонованого споживача) або надсилається йому рекомендованим поштовим відправленням разом із супровідним листом, що оформлюється у довільній формі. Відповідно до пунктів 10, 11 Глави 5 Розділу ХІ Кодексу ГРМ споживач (несанкціонований споживач) зобов`язаний бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, на якому буде розглядатися складений на нього акт про порушення. За неможливості бути присутнім на засіданні особисто споживач (несанкціонований споживач) має право дати письмову згоду у довільній формі на проведення засідання без його присутності або у присутності його уповноваженої особи. У разі неприбуття споживача (несанкціонованого споживача) та/або уповноваженої ним особи на засідання комісії остання розглядає складений акт про порушення без його (її) участі; за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. При складанні акта-розрахунку враховується, що розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період до 01 числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення (тобто до закритого балансового періоду), не потребує коригування (включення до) закритих періодів, а його вартість в повному обсязі має бути компенсована споживачем (несанкціонованим споживачем) оператору ГРМ. При цьому вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу оператором ГРМ протягом періоду необлікованого природного газу. Відповідно до абзацу 1 пункту 6 глави 6 розділу Х Кодексу ГРМ у разі виявлення позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ чи його складових, пошкодження ЗВТ або пошкодження пломб чи захисних елементів власник (користувач), на території або у приміщенні якого встановлений комерційний ВОГ чи його складові, має терміново поінформувати про це оператора ГРМ та за потреби вжити заходів для недопущення аварійної ситуації з урахуванням техніки безпеки. У абз.2 п.6 гл.6 розд.Х Кодексу ГРМ встановлено, що позаштатний режим роботи комерційного ВОГ, зокрема, включає: 1) витоки газу з елементів та конструкції комерційного ВОГ, у тому числі імпульсних ліній манометрів, датчиків тиску і температури тощо; 2) відсутність зміни показань лічильника газу (обчислювача або коректора об`єму газу), загальмованість або рух з ривками зчитувального механізму при фактичній витраті (споживанні) природного газу; 3) наявність сторонніх шумів та нехарактерних звуків при роботі лічильника газу чи іншого ЗВТ; 4) індикація або наявність повідомлень про порушення в роботі ЗВТ, в тому числі про необхідність зміни елементів живлення; 5) забруднення або відкладання осадів, потрапляння сторонніх предметів до внутрішньої порожнини вимірювального трубопроводу або лічильника газу чи на робочі поверхні первинних перетворювачів; 6) інші ознаки порушень вимог щодо експлуатації ЗВТ, які можуть вплинути на результати вимірювання. Враховуючи положення цієї норми, відсутність зміни показань лічильника газу, виявлена позивачем, свідчать про позаштатний режим роботи комерційного ВОГ. Вказані обставини підтверджені актом про порушення, протоколом постійно діючої комісії, витягом з особового рахунку відповідача та відповідачем не спростовано і не заперечено. Тому суд не бере до уваги посилання представника відповідача на недоведеність позивачем, що саме на споживача покладається обов`язок контролювати коректність роботи вимірювальних приладів та втручатися у їх роботу у разі виявлення їх позаштатної роботи. Суд також зважає на те, що, відповідно до витягу з особового рахунку відповідача (а.с.9-10), за період з 09 березня 2017 року по 01 листопада 2017 року різниця у показаннях встановленого лічильника склала 17.23 куб.м., тобто середньомісячні показання лічильника збільшувались на 2,15 куб.м., тоді як за відповідний попередній період з березня по жовтень 2016 року така різниця склала 300,09 куб.м., за липень-жовтень 2015 року - 81.03 куб.м., тобто відмінність між нарахуваннями об"ємів споживання була істотною та зрозумілою для відповідача, і відповідач мала можливість своєчасно виявити некоректну роботу лічильника газу під час щомісячної оплати за надані комунальні послуги, навіть не будучи фахівцем у галузі стандартизації та метрології, і повідомити про неї позивача. Також суд не бере до уваги посилання представника відповідача на те, що позивачем не доведено обставини несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу, оскільки позивач у позовній заяві не посилається на несанкціоноване втручання відповідача у роботу лічильника газу. За таких обставин суд приходить до висновку про доведеність та обгрунтованість заявлених позивачем вимог про стягнення з відповідача заборгованості за необлікований (донарахований) об"єм природного газу у визначеному позивачем розмірі. Відповідно до ст.ст.256, 257 ЦК позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (ч.1 ст.261 ЦК України). Згідно з частинами третьою, четвертою статті 267 ЦК України, позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови в позові. Законом України від 30 березня 2020 року № 540-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням короновірусної хвороби "COVID-19", який набрав чинності 02 квітня 2020 року, розділ "Прикінцеві та перехідні положення" ЦК України доповнено пунктом 12 такого змісту: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. щодо зміни строків звернення до суду із позовами під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), які продовжуються на строк дії такого карантину". Оскільки вимога щодо сплати заборгованості за необліковані об`єми природного газу відповідачем отримана згідно зі зворотнім повідомленням 22 січня 2018 року, строк позовної давності щодо стягнення з відповідача заборгованості розпочався 31 січня 2018 року (дата отримання відповідачем вимоги 22 січня 2018 року + 10 календарних днів на добровільну сплату заборгованості). Позивач звернувся до суду із позовом 13 липня 2021 року Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" на території України уведено карантин з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), який у подальшому неодноразово продовжувався та діяв на час звернення позивача з позовом до суду, а тому позовна давність на вказаний час не сплинула. Тому заява відповідача про застосування наслідків спливу позовної давності не може бути задоволена. Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України понесені позивачем і документально підтверджені судові витрати у вигляді сплаченого судового збору у розмірі 2270,00 грн. підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. На підставі викладеного,

Outcome: approved