Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-20 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з позовом до відповідача про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . У позовній заяві позивачка зазначила, що [INFO] помер [PERSON] , який не є її родичем, але проживав з матір`ю позивачки [PERSON] , яка померла [INFO] . За життя [PERSON] 15.11.2018 року склав заповіт, яким заповів позивачці належні йому земельні ділянки з кадастровим номером 4820684600:01:000:2262 площею 2,0799 га та з кадастровим номером 4820684600:01:000:2263 площею 1,64 га. Позивачка пропустила строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. На думку позивачки, строк для звернення до нотаріальної контори був пропущений з поважних причин, оскільки вона не перебувала в родинних відносинах зі спадкодавцем та не знала, що ним на її користь складений заповіт. Про складення померлим [PERSON] на її користь заповіту позивачка дізналась тільки в березні 2023 року. В подальшому позивачка звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, проте їй було відмовлено у вчинені нотаріальної дії через пропуск строку для прийняття спадщини. Посилаючись на викладене, позивачка просила про визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] тривалістю в два місяці. Процесуальні дії у справі та заяви сторін: Позовна заява надійшла до Баштанського районного суду Миколаївської області 29.06.2023 року. 03.07.2023 року відкрите провадження у справі в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 25.09.2023 року за клопотанням представника позивача до участі у справі в якості співвідповідача спадкоємця за попереднім заповітом [PERSON] [PERSON] 06.11.2023 року підготовче провадження закрите та справа призначена до судового розгляду. В судовому засіданні позивачка та її представник підтримали позов та просили його задовольнити. Від відповідача Баштанської міської ради Миколаївської області надійшла заява про визнання позову та розгляд справи за відсутності відповідача. Відповідачка [PERSON] до суду не з`явилася, про час слухання справи повідомлялася рекомендованим листом з рекомендованим повідомленням. До суду відзив на позов не надходив. Третя особа приватний нотаріус Гоцуляк С.С. до суду не з`явився, про розгляд справи повідомлявся, від нього пояснення на позов не надходили. З огляду на те, що відповідачі належним чином повідомлені, один відповідач визнав позов, а інший до суду не з`явився та відзиву на позов не надавав, в матеріалах справи є достатньо даних про права та обов`язки сторін, суд ухвалив про слухання справи за відсутності відповідачів та третьої особи. Вислухавши пояснення позивачки та її представника, дослідивши наявні у справі матеріали (копію свідоцтва про народження [PERSON] ; копію рішення Баштанського районного суду Миколаївської області від 21.08.2013 року; копію заповіту [PERSON] від 15.05.2018 року; копію витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 15.08.2017 року; копію витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 15.08.2017 року; копію свідоцтва про смерть [PERSON] ; копію свідоцтва про смерть [PERSON] ; копію витягу з реєстру територіальної громади від 15.06.2023 року; акт про встановлення факту проживання №8 від 16.06.2023 року; копію довідки ТОВ «Мед-сервіс Юг» від 16.06.2023 року №11; довідку Пісківського старостинського округу Баштанської міської ради від 15.06.2023 року №40; довідку Пісківського старостинського округу Баштанської міської ради від 16.06.2023 року №41; копію витягу зі Спадкового реєстру від 09.06.2023 року; копію постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 22.06.2023 року; копію спадкової справи №44/2023 після смерті [PERSON] ), суд приходить до висновку про необхідність задоволення позову. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , після смерті якого відкрилась спадщина на земельні ділянки з кадастровим номером 4820684600:01:000:2262 площею 2,0799 га та з кадастровим номером 4820684600:01:000:2263 площею 1,64 га, яка розташована в межах території Пісківської сільської ради Баштанського району Миколаївської області. Позивачка [PERSON] є спадкоємцем після померлого за заповітом, проте протягом встановленого законом шестимісячного строку не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, натомість відповідну заяву подала 15.06.2023 року. На підставі заяви позивача нотаріусом була винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з тим, що позивачка на момент відкриття спадщини разом із спадкодавцем не проживала, в установлений законом шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини не зверталася. Зазначені правовідносини врегульовані ст.ст. 1269 ч.1, 1270 ч.1, 1272 ч.3 ЦК України, із змісту яких слідує, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але не проживав на час відкриття спадщини із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~Згідно з постановою Верховного Суду від 17.10.2018 року №681/203/17-ц вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. \~ \~ \~ \~За такого, строк для прийняття спадщини позивачкою пропущений з поважних причин, оскільки позивачка не перебувала в родинних відносинах зі спадкодавцем та не знала, що ним на її користь складений заповіт. Та оскільки жоден із залучених до участі у справи учасників проти задоволення позову не заперечував, спадщина не визнавалась відумерлою, суд, з врахуванням принципу пропорційності, вважає можливим визначити позивачці додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. За такого, позов підлягає задоволенню. Враховуючи викладене, на підставі ст.ст. 1269 ч.1; 1270 ч.1; 1272 ч.3 ЦК України та

Outcome: approved