Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-12 00:00:00

Адвокатка Задорожнюк О.Б.\~12.07.2023\~звернулась до\~суду в\~інтересах [PERSON] із\~заявою про\~визнання фізичної\~особи недієздатним,\~встановлення опіки\~та призначення\~опікуна,\~в якій просить визнати [PERSON] , [INFO] , уродженку с. Ємилівка Голованівського району Кіровоградської області недієздатною, встановити над [PERSON] , [INFO] , опіку та призначити [PERSON] опікуном над рідною сестрою дружини [PERSON] . Заяву обгрунтовує тим, що до складу родини [PERSON] входить [PERSON] , [INFO] , яка є рідною сестрою його дружини [PERSON] . [PERSON] інвалід з дитинства першої групи безтерміново та потребує постійного стороннього догляду. Стан її здоров`я не дозволяє їй бути самостійною, здійснювати будь-які дії в побуті, внаслідок хвороби вона не може самостійно захищати свої права та виконувати обов`язки, вчиняти правочини, потребує постійного стороннього догляду та контролю, тобто потребує встановлення відносно неї опіки та призначення опікуна так як, вона не розуміє наслідків своєї поведінки, не може правильно оріжєнтуватися та оцінювати прості життєві ситуації. [PERSON] не має обмежень, які не давали заважати бути опікуном [PERSON] . Інші члени родини не можуть взяти на себе обов`язки опікуна так як [PERSON] довіряє лише [PERSON] , вона надає йому пріоритет у спілкуванні та останній має на неї значний вплив. Ухвалою суду від 17.07.2023 в даній справі відкрито провадження, визначено розгляд справи за загальними правилами, за винятком положень щодо змагальності і меж судового розгляду та призначено до судового розгляду по суті. Ухвалою суду від 22.08.2023 провадження у зазначеній справі зупинено в зв`язку з призначенням судово-психіатричної експертизи, проведення якої доручено експертам Кропивницької філії судово-психіатричних експертиз Державної установи "Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України". 13.10.2023 на адресу суду надійшов висновок експерта №458 від 06.10.2023. Ухвалою суду від 13.10.2023 поновлено провадження по справі та призначено до судового розгляду. Представник заявника та заявник в судовому засіданні свої позовні вимоги підтримали з підстав зазначених заяві. Заявник пояснив, що він є військовозобов`язаним, працює посезонно ФОП « [PERSON] » трактористом. Представник органу опіки та піклування в судове засідання не з`явився, 12.12.2023 надіслав суду заяву, в якій просить справу розглядути у відсутність представника, зазначив, що за результатами розгляду заяви [PERSON] опікунською радою прийнято рішення про можливість призначення опікуном [PERSON] над [PERSON] у випадку визнання судом її недієздатною (обмежено дієздатною). Також надав суду рішення виконавчого комітету №131 від 30.11.2023 «Про затвердження подання органу опіки та піклування щодо доцільності призначення опукуна», яким затвердили подання щодо доцільності призначення [PERSON] опікуном (піклувальником) над [PERSON] , разом з поданням про можливість призначення опікуном [PERSON] над [PERSON] у випадку визнання судом її недієздатною (обмежено дієздатною). В судовому засіданні особа, щодо якої розглядається справа [PERSON] не змогла надати відповідей на поставлені питання щодо необхідності призначення її опікуном [PERSON] . Суд, розглянувши заяву в межах заявлених вимог, заслухавши представника заявника, заявника, особу, щодо якої розглядається справа, ознайомившись з поданням органу опіки та піклування, затвердженого рішенням виконавчого комітету №131 від 30.11.2023, вивчивши та дослідивши докази у цивільній справі, приходить до висновку про часткову обгрунтованість заяви та визнання її такою, що підлягає до задоволення частково з наступних підстав. Відповідно до Листа Мінсоцполітики від 10.06.2015 № 8596/0/14-15/19 "Про опіку та піклування над повнолітніми особами" питання опіки та піклування над повнолітніми особами регулюються Цивільним кодексом України, Цивільним процесуальним кодексом України, Правилами опіки та піклування, затвердженими наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України від 26.05.1999 № 34/166/131/88, а також іншими нормативно-правовими актами з відповідних питань. Обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною здійснюється в судовому порядку. Справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи та про визнання фізичної особи недієздатною розглядаються в порядку окремого провадження відповідно до статей 234-241ЦПК України. За частиною першою статті 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Статтею 36 ЦК України передбачено, що суд може обмежити цивільну дієздатність фізичної особи, якщо вона:1) страждає на психічний розлад, який істотно впливає на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними; 2) зловживає спиртними напоями, наркотичними засобами, токсичними речовинами, азартними іграми тощо і тим ставить себе чи свою сім`ю, а також інших осіб, яких вона за законом зобов`язана утримувати, у скрутне матеріальне становище. При цьому статтями 37 та 41ЦК України передбачено правові наслідки при обмеженні цивільної дієздатності фізичної особи:а) над фізичною особою, цивільна дієздатність якої обмежена, встановлюється піклування; б) фізична особа, цивільна дієздатність якої обмежена, може самостійно вчиняти лише дрібні побутові правочини;правочини щодо розпорядження майном та інші правочини, що виходять за межі дрібних побутових, вчиняються особою, цивільна дієздатність якої обмежена, за згодою піклувальника; в)одержання заробітку, пенсії, стипендії, інших доходів особи, цивільна дієздатність якої обмежена, та розпоряджання ними здійснюються піклувальником; піклувальник може письмово дозволити фізичній особі, цивільна дієздатність якої обмежена, самостійно одержувати заробіток, пенсію, стипендію, інші доходи та розпоряджатися ними; г)особа, цивільна дієздатність якої обмежена, самостійно несе відповідальність за порушення нею договору, укладеного за згодою піклувальника, та за шкоду, що завдана нею іншій особі. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Згідно ч.1 ст. 36 ЦК України, фізична особа може бути визнана обмежено дієздатною, якщо вона страждає на психічний розлад, який істотно впливає на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Відповідно до ч.1 ст. 37 ЦК над фізичною особою, цивільна дієздатність якої обмежена, встановлюється піклування. Суд встановлює піклування над фізичною особою у разі обмеження її цивільної дієздатності і призначає піклувальника за поданням органу опіки та піклування, у відповідності до ч.2 ст. 60 ЦК України. Згідно ст. 55 ЦК України, опіка та піклування встановлюється з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх, які за станом свого здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки. Судом та належними доказами підтверджено наступне. [PERSON] , [INFO] , інвалід з дитинства безтерміново, що підтверджується копією довідки до акта огляду МСЕК серії 10 ААА №869635. Згідно висновку судово-психіатричної експертизи №458 від 06.10.2023 року [PERSON] в даний час страждає хронічним психічним захворюванням в формі деменції внаслідок раннього органічного ураження ЦНС (згідно МКХ10 F 02/85). За своїм психічним станом не може розуміти значення своїх дій і розумно керувати ними. Потребує накладення опіки. Таким чином, [PERSON] слід визнати недієздатною та встановити над нею опіку. Отже, вимоги заявника про визнання [PERSON] недієздатною повністю доведені, ґрунтуються на вимогах закону, а тому підлягають задоволенню. Щодо заявлених вимог заявника щодо призначення його опікуном над [PERSON] , суд приходить до наступного. Згідно до ст. 58 ЦК України опіка встановлюється над, зокрема, фізичними особами, які визнані недієздатними. Статтею 60 ЦК України визначено, що суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Аналогічний порядок щодо встановлення опіку над недієздатною особою визначений ч. 1 ст. 300 ЦПК України. Відповідно до приписів частини другої, третьої та п`ятої статті 63 Цивільного кодексу України опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників. Відповідно до частини першої статті 67 Цивільного кодексу України, опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням. Як зазначено Верховним Судом у постанові від 07 квітня 2022 року у справі №712/10043/20, при призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Аналогічні положення зазначені у Правилах опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України 26 травня 1999 року № 34/166/131/88. Призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно вимог Цивільного процесуального кодексу України. При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка (постанова Верховного Суду від 07 квітня 2022 року у справі № 712/10043/20). Так, суд зазначає, що таке подання не є рішенням за процесуальним статусом та має для суду лише рекомендаційний характер, і при постановленні судом рішення по справі не має пріоритетного значення, та може бути врахований на розсуд суду. Станом на сьогоднішній день саме орган опіки та піклування на підставі звернення особи чоловічої статі призовного віку із заявою про призначення його опікуном недієздатної особи, враховуючи введений у державі воєнний стан та закріплений статтею 65 Конституції України обов`язок щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, повинен з`ясувати необхідність такого, уникаючи можливих зловживань в цьому напрямку, та належним чином мотивувати свій висновок про можливість призначення особи опікуном. Натомість суд зауважує, що подане Органом опіки та піклування Голованівської селищної ради подання про призначення [PERSON] опікуном над недієздатною сестрою дружини не містить належної мотивації: чому саме [PERSON] , який працює сезонно та допомагає дружині фізично здійснювати догляд за своячницею) необхідно призначити опікуном, а не іншу особу, наприклад: його дружину [PERSON] , яка не працює та здійснює догляд за сестрою, як зазначено в поданні, яка є рідною сестрою [PERSON] , чи батьків [PERSON] або інших близьких родичів. Також, інших об`єктивних підстав призначення [PERSON] опікуна [PERSON] у зазначеному поданні не міститься. Крім цього, [PERSON] не зміг пояснити яким чином буде здійснювати опіку над [PERSON] , також не зміг пояснити суду чому саме в даний час звернувся до суду з заявою про визнання недієздатною [PERSON] і чому саме його просить призначити його опікуном над [PERSON] , а не її сестру, яка фактично здійснює за нею догляд. Окрім того, суд наголошує, що умови існування в Державі можуть визначати домінування суспільного інтересу над приватним, що характерно для сучасної України, яка перебуває зараз в стані війни з росією. А тому, на переконання суду, конституційний обов`язок оборони незалежності та територіальної цілісності України, має перевагу над бажанням заявника бути опікуном сестри дружини за обставин існування інших споріднених членів сім`ї, зокрема її рідної сестри, оскільки жодних доказів про неможливість здійснення нею обов`язків опікуна щодо [PERSON] до суду подано не було. Разом з тим, згідно з частиною шостою статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. За таких обставин, проаналізувавши матеріали справи, вимоги законодавства, суд не знаходить підстав для задоволення заяви в частині призначення заявника опікуном над недієздатною сестрою дружини [PERSON] , а подання органу опіки та піклування щодо можливості призначення його опікуном оцінює як таке, що винесено передчасно, без повного дослідження всіх обставин щодо цього, та ґрунтується виключно на даних отриманих від заявника. Роз`яснити, що відповідно до вимог ч. 6, ч. 7ст. 300 ЦПК України, строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного частиною шостою цієї статті. Згідно ч. 2 ст. 299 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною, відносяться на рахунок держави. Судові витрати у справі про визнання особи обмежено дієздатною, встановлення піклування та призначення піклувальника, слід віднести на рахунок держави, остільки при зверненні до суду заявник сплатив судовий збір, але не заявив вимог про відшкодування.

Outcome: partial