Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-17 00:00:00

І. Короткий зміст позовних вимог [PERSON] звернулася до суду з указаним позовом, у якому з урахуванням заяви про зміну предмету позову, просить встановити їй для участі у вихованні та спілкуванні з онуками: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , такі способи участі: - перебування [PERSON] з онуками: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , без присутності матері [PERSON] , з можливістю відвідування з дітьми місця проживання позивача, раз на місяць у вихідні дні з суботи по неділю; - перебування [PERSON] з онуками: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] [INFO] , без присутності матері [PERSON] , з можливістю відвідування з дітьми місця проживання позивача під час канікул, а саме: літніх - 30 календарних днів, осінніх - 7 календарних днів, зимових - 7 календарних днів, та весняних - 7 календарних днів. Позов обґрунтовано тим, що син позивача [PERSON] з 12.09.2015 перебував у шлюбі з [PERSON] , який на підставі рішення Житомирського районного суду Житомирської області № 278/207/21 у 2021 році було розірвано. Від шлюбу у них народились діти: [PERSON] [INFO] , [PERSON] [INFO] та [PERSON] [INFO] . Конфлікт між сторонами виник з підстав, що онук [PERSON] не хотів проживати з матір`ю, а хотів залишитись з позивачем та своїм батьком - сином позивача [PERSON] . Відповідач забрала дитину силою і з цього часу не дозволяє бачитися. У січні 2023 відповідач подала заяву до Житомирського районного суду про визначення місця проживання дітей (справа № 278/4489/22), яка була зупинена на підставі ухвали суду від 15.05.2023 у зв`язку з перебування сина позивача [PERSON] у складі ЗСУ. Наразі, онуки постійно проживають з матір`ю, яка не бажає, щоб позивач приймала участь у вихованні дітей та спілкувалась з ними. При першій можливості позивач телефонувала відповідачу щоб дізнатися як справи у онуків. Позивач бажає спілкуватися зі своїми онуками, приймати участь у їх вихованні. Відповідно до рішення Виконавчого комітету від 15.06.2023, позивачу було встановлено порядок побачення та спілкування з онуками: двічі на місяць у вихідні дні, а також на день народження онуків за місцем проживання дітей з 11 до 15 години, за попередньою домовленістю з матір`ю. Оскільки відповідач разом з дітьми проживає у селі Озадівка Бердичівського району, Житомирської області, а позивач у селі Іванків Андрушівського району, Житомирської області позивач бажає забирати дітей раз на місяць у вихідний день на ніч та на період канікул, проте відповідач не погоджується на зміну графіку спілкування бабусі з онуками. Вказані обставини стали підставою звернення до суду з цим позовом. ІІ. Процедура та позиції сторін Ухвалою суду від 03.08.2023 позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків. На виконання ухвали суду, позивач 14.08.2023 подала до суду клопотання про усунення недоліків. Ухвалою суду від 29.08.2023 відкрито загальне позовне провадження, клопотання позивача про витребування доказів задоволено. Ухвалою суду від 18.09.2023 замінено третю особу виконавчий комітет Бердичівської міської ради Житомирської області на Орган опіки та піклування виконавчого комітету Райгородоцької сільської територіальної громади Бердичівського району Житомирської області за клопотанням позивача. Зобов`язано орган опіки та піклування надати суду висновок про визначення способу участі [PERSON] у вихованні, спілкуванні з малолітніми дітьми. Проведення підготовчого засідання відкладено. 28.09.2023 на адресу суду надійшло рішення виконавчого комітету Райгородоцької сільської ради від 15.06.2023 № 58 "Про способи участі у вихованні та спілкуванні бабусі, [PERSON] з її малолітніми онуками". Ухвалою суду від 24.10.2023 прийнято до провадження заяву про зміну предмету позову, закрито проведення підготовчого засідання, призначено справу до судового розгляду. Учасники провадження в судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Позивач подала до суду клопотання про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Відповідач подала до суду клопотання про розгляд справи за її відсутності, з позовними вимогами з урахуванням уточнень ознайомлена, проти задоволення позову не заперечує. Третя особа просить здійснювати розгляд справи за відсутності її представника. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного пристрою не здійснювалося на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України. ІІІ. Національне законодавство, що підлягає застосуванню Відповідно до ч. 2 ст. 1 СК України регулювання сімейних відносин здійснюється цим Кодексом з метою: зміцнення сім`ї як соціального інституту і як союзу конкретних осіб; утвердження почуття обов`язку перед батьками, дітьми та іншими членами сім`ї; побудови сімейних відносин на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки; забезпечення кожної дитини сімейним вихованням, можливістю духовного та фізичного розвитку. Відповідно до ст. 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, при цьому, сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Відповідно до ч. 1 ст. 257 СК України баба, дід мають право спілкуватися зі своїми внуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. У відповідності до ч. 3 ст. 291 ЦК України фізична особа має право на підтримання зв`язків з членами своєї сім`ї та родичами незалежно від того, де вона перебуває. Відповідно до ч. 1 ст. 263 СК України спір щодо участі баби, діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до ст. 159 цього Кодексу. За правилами ч. 2 ст. 159 СК України суд визначає способи участі у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця проживання тощо), місце та час їхнього спілкування з урахуванням ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особистої прихильності дитини, її віку, стану здоров`я та інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Відповідно до положень ч. ч. 4, 5 та 6 ст. 19 СК України, орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок при розгляді спору, зокрема, про участь одного із батьків у вихованні дитини, щодо його розв`язання на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дітей, батьків, інших осіб, які бажають проживати із дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про охорону дитинства» контакт з дитиною - це реалізація матір`ю, батьком, іншими членами сім`ї та родичами, у тому числі тими, з якими дитина не проживає, права на спілкування з дитиною, побачення зазначених осіб з дитиною, а також надання їм інформації про дитину або дитині про таких осіб, якщо це не суперечить інтересам дитини. Відповідно до ст. ст. 3, 18 Конвенції ООН про права дитини від 20.11.1989, яка ратифікована Постановою Верховної Ради України від 27.02.1991 та набула чинності для України 27.09.1991, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Батьки несуть основну відповідальність за виховання дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Статтями 12-15 Конвенції визначено право дитини висловлювати свою думку (право бути почутою). На необхідності дотримання вказаного принципу неодноразово наголошено у практиці ЄСПЛ (п. 135 рішення ЄСПЛ від 06.07.2010 у справі «Нойлінгер і Шурук проти Швейцарії»; п. 100 рішення ЄСПЛ від 16.07.2015 у справі «Мамчур проти України», п. 77 рішення ЄСПЛ від 11.10.2017 у справі «М. С. проти України»). На рівні внутрішнього законодавства України принцип урахування найкращих інтересів дитини викладно у п. 8 ст. 7 СК України та у ст. 11 Закону України «Про охорону дитинства», згідно з положеннями яких регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини; предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів дитини. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 22.07.2020 в справі № 295/13297/18 (провадження N 61-8094св20) вказано, що законодавцем визначено механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків і правнуків, який проявляється в: (а) покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; (б) закріпленні права баби діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення (ч. ч. 2, 3 ст. 257 СК України). Відповідно до ст. 263 СК України спори щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до ст. 159 цього Кодексу. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 06.02.2019 в справі № 607/13092/16-ц (провадження № 61-1713св17) зазначено, що будь-який сімейний спір стосовно дитини має вирішуватися з урахуванням та якнайкращим забезпеченням інтересів дитини. Відповідно до ст. 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Відповідно до ст. 263 СК України спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до ст. 159 СК України. ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом, докази на їх підтвердження, оцінка та мотиви суду Судом встановлено, що [PERSON] записана матір`ю, а [PERSON] записаний батьком дітей: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копіям свідоцтв про народження: серії [NUMBER] , серії [NUMBER] , серії [NUMBER] . Рішенням Житомирського районного суду Житомирської області від 03.03.2021 у справі № 278/207/21, шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. [PERSON] записана матір`ю [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] . [PERSON] , [INFO] зареєстрована та проживає за адресою: [ADDRESS] , за місцем проживання характеризується з позитивної сторони, заяв та скарг на її поведінку від жителів у сільську раду не надходило, що підтверджується довідкою-характеристикою Станишівської сільської ради від 02.02.2023 за № 29. Як встановлено судом у ході розгляду справи, між позивачем як бабусею малолітніх дітей та відповідачем як матір`ю не досягнуто згоди з приводу участі бабусі у вихованні дітей та спілкуванні з ними. З матеріалів справи убачається, що діти: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] проживають разом із матір`ю [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . Рішенням виконавчого комітету Райгородоцької сільської ради Бердичівського району Житомирської області від 15.06.2023 за №58 "Про способи участі у вихованні та спілкуванні бабусі, [PERSON] з її малолітніми онуками" встановлено порядок побачення та спілкування бабусі, [PERSON] з онуками: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , а саме: бабуся може бачитись з онуками: - двічі на місяць у вихідні дні, а також на день народження онуків, за місцем проживання дітей за адресою: [ADDRESS] ; - за попередньою домовленістю з матір`ю, може разом з онуками з 11:00 до 15:00 відвідувати громадські місця, місця проведення відпочинку та дозвілля у с. Озадівка, Бердичівського району, Житомирської області; - безперешкодно спілкуватися з онуками телефонним зв`язком та іншими засобами зв`язку. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини. Відповідно до правових висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 28 січня 2021 року у справі № 753/6498/15-ц, від 13 червня 2018 року у справі №500/6325/17, від 04 липня 2018 року у справі № 496/4271/16-а (К/9901/29090/18)) висновок органу опіки та піклування не містить ознак рішення суб`єкта владних повноважень, оскільки не є нормативно-правовим актом чи правовим актом індивідуальної дії - він не породжує прямих юридичних наслідків для сторін та безпосередньо не впливає на їх права й обов`язки, тобто є фактично джерелом доказування при наявності цивільного спору, оскільки несе виключно інформативний характер і на відміну від рішень органу опіки та піклування має рекомендаційний характер. При визначенні способу участі бабусі у вихованні онуків, у відповідності до вимог та норм СК України, суд враховує вік та стан здоров`я дитини, щотижневий розпорядок дня, індивідуальні потреби дитини даного віку, її особисту прихильність, стосунки усередині родини (конкретними родичами), а також законодавчо закріплені права батьків та інших родичів брати участь у вихованні дитини. Суд, реалізуючи повноваження щодо сприяння сторонам у їх примиренні, вважає за потрібне зазначити, що сторони, перш за все, в інтересах самої дитини повинні докладати спільних зусиль для досягнення порозуміння та налагодження відносин між собою, що матиме позитивний вплив на дитину та її виховання. Під час розгляду даної цивільної справи суд не встановив обставин, які б свідчили про те, що спілкування бабусі з онуками буде мати негативний наслідок для них. Встановивши наявність перешкод у вільному спілкуванні між бабусею, та онуками, надаючи оцінку запропонованому позивачем графіку, а також проаналізувавши надане виконавчим комітетом Райгородоцької сільської ради рішення, суд приходить до висновку про те, що з урахуванням віку онуків, стану їх здоров`я та інтересів, відсутності протиправних дій бабусі стосовно своїх онуків, бажання бачитися, піклуватися про них та виховувати їх, відсутність заперечень відповідача щодо запропонованого графіку - вірним буде визначити порядок участі баби у вихованні та спілкуванні з малолітніми онуками, дотримуючись режиму навчання, харчування, розвитку, відпочинку та стану їх здоров`я у наступному порядку: - перебувати [PERSON] з онуками: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , без присутності матері [PERSON] , з можливістю відвідування з дітьми місця проживання позивача, раз на місяць у вихідні дні з суботи по неділю; - перебува [PERSON] з онуками: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] [INFO] , без присутності матері [PERSON] , з можливістю відвідування з дітьми місця проживання позивача під час канікул, а саме: літніх - 30 календарних днів, осінніх - 7 календарних днів, зимових - 7 календарних днів, та весняних - 7 календарних днів. Указаний спосіб участі бабусі у вихованні онуків відповідає інтересам малолітніх дітей та відповідача, не порушуватиме встановлений режим дня, створюватиме сприятливі умови для фізичного та психічного розвитку дітей, а також сприятиме їх повноцінному вихованню, задоволенню життєво важливих потреб, зростанню під опікою і відповідальністю бабусі, що забезпечить їх виховання в атмосфері любові, моральної забезпеченості, враховуючи при цьому їх малолітній вік. При цьому, суд роз`яснює, що сторони не позбавлені, в майбутньому, права змінити встановлений судом спосіб участі у вихованні дітей, з урахуванням вікових змін, розвитку та потреб дітей, що буде відповідати їх інтересам. V. Розподіл судових витрат Відповідно до ч. 2 ст. 141 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивача документально підтверджені понесені ним судові витрати, а саме: сплачений позивачем судовий збір при поданні позовної заяви. Відповідач позовні вимоги визнала у поданому до суду клопотанні. Згідно з ч. 3 ст.7 Закону України «Про судовий збір» у разі визнання відповідачем позову до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Аналогічні положення, що визначають підстави повернення позивачу судового збору містяться у ч. 1 ст.142 ЦПК України, у якій зазначено, що у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті, суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Таким чином, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 50% від суми сплаченого судового збору, а інші 50% підлягають поверненню з державного бюджету.

Outcome: approved