Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-03 00:00:00

І. Виклад позиції позивача. Позивач звернулася до суду із позовом до Херсонської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якому просить: визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначила, що [INFO] померла ї мати - [PERSON] , [INFO] . 22.11.2013 [PERSON] склала заповіт, яким заповіла позивачці квартиру [ADDRESS] . 21.06.2023 позивач звернулась до приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Волкодав В.Г. із заявою про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину на вищезазначене майно. У цей же день нотаріусом заведено спадкову справу № 87/2023. 21.06.2023 постановою приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Волкодав В.Г. позивачеві відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку із пропуском шестимісячного строку на прийняття спадщини. Позивач вважає, що строк на прийняття спадщини за заповітом пропущено з поважних причин у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, введенням воєнного стану, який продовжується на теперішній час, після звільнення Херсону з окупації військами рф, позивач з чоловіком перебували на дачі на острові Потьомкінському, але з листопада по грудень 2022 не змогли вибратися з острову, оскільки рух дельтою річки Дніпра через обстріли був заборонений. У грудні 2022 російські солдати примусово вивезли подружжя до м. Гола Пристань, а звідти подружжя змогло виїхати та прибули до Одеси 23.01.2023 року. 08.03.2023 позивач звернулась до Київського районного суду м. Одеси з заявою про встановлення факту смерті своєї матері, рішенням суду від 13.03.2023 заяву було задоволено. 22.03.2023 позивачем отримано свідоцтво про смерть матері. ІІ. Процесуальні дії у справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 20.09.2023 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 29.11.2023 року за клопотанням представника позивача витребувано у приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Волкодав Валентини Геронтіївни інформаційну довідку зі спадкового реєстру про наявність чи відсутність спадкової справи до майна померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] . У випадку наявності - надати належним чином завірену копію вищевказаної спадкової справи, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивач та представник позивача в судове засідання надали заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, через канцелярію суду надала заяву про розгляд справи без його участі, при ухваленні рішення покладався на розсуд суду. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З урахуванням викладеного, суд постановив, здійснювати розгляд справи за відсутності сторін. ІІІ. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. Судовим розглядом встановлено, що [PERSON] є дочкою [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 12.09.1962 року, про що міським РАЦС м. Херсона зроблено актовий запис №2678. Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] , виданого 15.03.1994 року Комсомольським відділом реєстрації актів громадянського стану м. Херсон, 15.03.1994 року, актовий запис №189, [PERSON] після розірвання шлюбу змінила прізвище на дошлюбне « [PERSON] ». [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] в м. Херсоні, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис №3254. [PERSON] на праві власності належить квартира, розташована за адресою: [ADDRESS] , на підставі договору купівлі-продажу від 23.08.2011, зареєстрованого в реєстрі за № 2651. 22.11.2012 року [PERSON] , склала заповіт, на ім`я позивача, згідно якого заповіла позивачу належну їй на праві приватної власності квартиру, розташовану за адресою: [ADDRESS] , який посвідчений приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Бєгєй В.О., 22.11.2013 року та зареєстровано у реєстрі за № 1645. Відповідно до постанови, виданої приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Волкодав В.Г. 21.07.2023 позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з неподанням доказів своєчасного прийняття спадщини та рекомендовано звернутись до суду. З витягу зі Спадкового реєстру від 21.07.2023 року №73287232 вбачається, що після смерті [PERSON] , було відкрито спадкову справу та свідоцтво про право на спадщину не видавалось. Визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини необхідно позивачу [PERSON] для оформлення спадкових прав на майно після смерті [PERSON] . ІV. Оцінка Суду. Згідност. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (статті 1217 ЦК України). Згідно зі ст.ст. 1216-1218 ЦК Україниспадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.ст. 1220-1221, 1223 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до положень статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Виходячи зі змісту позовної заяви, вбачається, що [PERSON] фактично є спадкоємцем першої черги за законом відповідно до положень ст. 1261 ЦК України. Як вбачається з матеріалів справи, місцем проживання спадкодавця є м. Херсон. Позивач вперше звернувся із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Волкодав В.Г., тому місцем відкриття спадщини є Херсонська міська територіальна громада. Частиною 1 статті 1268 ЦК Українипередбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з роз`ясненнями, які містяться в п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч.2 ст.1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Водночас, закон не містить застережень, які саме причини є поважними. Відтак визнання поважною причини пропуску строку для прийняття спадщини залежить від обставин конкретної справи і має бути доведено відповідними доказами. У правовій позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 6 вересня 2017 року у справі №6-496цс17 зазначено, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. В Україні відповідно Указу Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану», затвердженого Верховною Радою України 24.02.2022 року, пункту 31 частини 1 статті 85 Конституції України та статті 5 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану» по всій території України введено воєнний стан, у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України. Окрім того, Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25 квітня 2022 року №75 затверджено перелік територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових дій) або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) (далі - Наказ №75). У період дії Наказу №75 та на дату смерті [PERSON] до вказаного переліку належала, зокрема, Херсонська міська територіальна громада. Наказ №75 втратив чинність на підставі Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій №309 від 22 грудня 2022 року «Про затвердження переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією» (далі - Наказ №309). Відповідно до затвердженого Переліку Херсонська міська територіальна громада з 01.03.2022 року по 11.11.2022 року відносилася до тимчасово окупованої Російською Федерацією території України. Мати позивача [PERSON] померла [INFO] , в період тимчасової окупації м. Херсона збройними силами російської федерації. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Верховний Суд у постанові від 26.06.2019 (справа №565/1145/17 провадження 61-38298св18) вказав, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту, тощо. Введення в Україні воєнного стану є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Отже, обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, про наявність у неї об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , оскільки в Україні з 24.02.2022 року введено воєнний стан у зв`язку з військовою агресією РФ, суд вважає об`єктивними. Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. З урахуванням викладеного, виходячи з аналізу встановлених судом обставин справи та норм права, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що [PERSON] наведено причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для неї щодо подачі заяви про прийняття спадщини, а тому наявні підстави для встановлення їй додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері і слід визначити строк у межах передбаченого законом загального терміну шести місяців, таким достатнім строком є три місяці, перебіг яких рахується після набрання рішенням законної сили. На підставі викладеного, ст. ст. 1261, 1270, 1272ЦК України та

Outcome: approved