Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-19 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до Сновської міської ради Корюківського району Чернігівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби [PERSON] , померлої [INFO] . В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що [INFO] померла його баба [PERSON] . Відповідно до ст. 1262 ЦК України він є спадкоємцем другої черги. Спадкоємцем першої черги є його батько [PERSON] , але він не прийняв спадщину у визначений ч. 1 ст. 1271 ЦК України строк. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається з квартири за адресою: [ADDRESS] , яка належала померлій на праві спільної часткової власності разом з її чоловіком [PERSON] , який помер [INFO] . У листопаді 2023 року він звернувся до Сновської державної нотаріальної контори, де йому було роз`яснено, що його заява може бути прийнята лише при наявності рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини він пропустив через юридичну необізнаність та незнання поряду оформлення спадщини за законом, а тому, маючи намір оформити свої спадкові права, звернувся до суду з даним позовом. У підготовче засідання позивач не з`явився, у позові просив справу розглянути без його участі. Представник Сновської міської ради у підготовче засідання не з`явився. У матеріалах справи наявна його заява, в якій просить справу розглянути у його відсутність та визнав позовні вимоги. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Частиною 3\~ст. 200 ЦПК України\~передбачено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Як вбачається з позицій Верховного Суду України, викладених в Постанові Пленуму Суду № 2 від 12.06.2009 Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції, у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. При обставинах, коли у позивача відсутні інші способи захисту цивільних прав та інтересів, чим може бути визнання права відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України, а визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи та інтереси інших осіб тому є всі законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову в наслідок чого визнання відповідачем позову слід прийняти і задовольнити позов. Дослідивши позовну заяву та додані до неї письмові докази, суд вважає за можливе прийняти визнання позову відповідачем, оскільки таке визнання не суперечить закону, не порушує права, свободи та інтереси інших осіб. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає за необхідне задовольнити позов\~\~з наступних підстав.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 03.10.2015 року (а.с. 9), яка була бабою позивача, що підтверджується копіями свідоцтв про народження [PERSON] та [PERSON] (а.с. 10, 11). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, однак позивач у встановлений законом шестимісячний строк не звернувся до нотаріуса у зв`язку з юридичною необізнаністю. Відповідно до Витягу зі Спадкового реєстру № 74685063 від 10.11.2023 року в Спадковому реєстрі відсутня спадкова справа на ім`я [PERSON] , померлої [INFO] . ( а.с. 14). Згідно довідки Сновської міської ради №03-18/4739 від 09.11.2023 року, [PERSON] на момент смерті була зареєстрована та проживала одна за адресою: [ADDRESS] . Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. А як указав Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, з огляду на те, що законодавцем чітко не визначено вичерпний перелік обставин поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, враховуючи обставини конкретної справи, суд доходить висновку про поважність причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, що відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Частиною 1 статті 142 ЦПК України визначено, що у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Враховуючи те, що відповідач до початку розгляду справи по суті визнав позов у повному обсязі, тому 50% судового збору слід повернути позивачу з державного бюджету. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved