Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-03 00:00:00

[PERSON] (далі - позивач) звернулась до суду з позовною заявою до Корнинської селищної ради Житомирського району, Житомирської області (далі - відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій вказує, що [INFO] померла її мати [PERSON] . Після смерті матері відкрилась спадщина до складу якої входить житловий будинок із земельною ділянкою, які розташовані в [ADDRESS] . За життя 12 червня 2005 року мати позивача [PERSON] склала заповіт, яким заповіла все своє майно позивачу. Звернувшись до нотаріуса з метою отримання свідоцтва про право на спадщину, 18.12.2023 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з тим, що минув строк прийняття спадщини. Інші спадкоємці, які прийняли спадщину, відсутні, на час смерті матері позивача з нею ніхто не проживав та не був зареєстрований, спадкова справа після її смерті не заводилась. Позивач вважає, що володіючи заповітом та документом, що підтверджує право власності на спадкове майно, вона прийняла спадщину і тому може в будь-який час отримати свідоцтво про право на спадщину. Подальше вирішення питання про оформлення спадщини після смерті матері позивачу перешкоджало запровадження карантинних обмежень в зв`язку з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби «COVID -19», спричиненої коронавірусом «SARS -CoV-2», також в подальшому запроваджений воєнний стан. Таким чином, позивач вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин та має право на його поновлення. Позивач просить визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Судові витрати покладає на себе. Позивач в підготовче судове засідання не з`явилась, в позовній заяві просила справу розглядати без її участі. Представник відповідача Корнинської селищної ради Житомирського району Житомирської області в підготовче судове засідання не з`явилась, надав до суду заяву в якій просить розглядати справу без участі їх представника, не заперечують у задоволенні позовних вимог. Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до частини 3 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно частини 4 статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 13 січня 2020 року Виконавчим комітетом Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області, [PERSON] померла [INFO] , про що складено відповідний актовий запис № 6 /а.с. 5/. Відповідно до Заповіту, посвідченого 29 червня 2005 року секретарем виконавчого комітету Корнинської селищної ради народних депутатів Попільнянського району Житомирської області, [PERSON] заповіла все своє майно своїй дочці [PERSON] , яка проживає в [ADDRESS] . Заповіт зареєстровано в реєстрі за № 21 /а.с. 6/. Довідкою № 983 від 18 грудня 2023 року, виданою Виконавчим комітетом Корнинської селищної ради Житомирського району, Житомирської області, визначено що [PERSON] , [INFO] , уродженка смт. Корнин, Попільнянського району, Житомирської області, яка померла [INFO] , постійно проживала та була зареєстрована до дня її смерті за адресою: [ADDRESS] , одиноко /а.с. 7/. Згідно Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), виданого 18 грудня 2023 року приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області, у Спадковому реєстрі інформація відносно [PERSON] , яка померла [INFO] , відсутня /а.с. 8/. Як вбачається з повідомлення № 347/01-16 від 18 грудня 2023 року приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області, [PERSON] відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини та у видачі свідоцтва про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , так як строк для подачі заяви пропущено, строк закінчився 12 липня 2020 року /а.с. 9/. Частиною першою статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Згідно статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно зі статтями 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що позивач [PERSON] заяву про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] не подала своєчасно у шестимісячний строк з поважних причин, так як на всій території України з 12 березня 2020 року запроваджено карантин, з метою протидії поширення коронавірусної інфекції СOVID-19, а також 24 лютого 2022 року почалася військова агресія Росії проти України та був введений воєнний стан на території України. Тому продовження їй строку для подання заяви про прийняття спадщини не суперечить закону та не порушить будь-чиїх інших прав та охоронюваних законом інтересів. Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини. Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її. Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану. Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу. За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу. Судом встановлено, що позивач дійсно пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. За змістом пункту 1 частини 2 статті 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Позивач при зверненні до суду з даним позовом просила судові витрати віднести на її рахунок, а тому суд при ухваленні рішення не здійснює їх розподіл.

Outcome: approved