Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-25 00:00:00

14.02.2023 [PERSON] звернулась до суду з позовом до відповідачів [PERSON] , [PERSON] , в обґрунтування якого зазначила, що 12.10.2017 між відповідачами зареєстровано шлюб, рішенням Московського районного суду від 05.12.2019 шлюб між ними розірвано, рішення суду набрало законної сили 21.01.2020. [INFO] народилась [PERSON] , батьками якої згідно свідоцтва про народження зазначені відповідачі. Водночас, в той час [PERSON] перебувала у стосунках з [PERSON] та проживала з ним однією сім`єю за адресою: [ADDRESS] . Разом з ними проживала рідна сестра [PERSON] позивачка [PERSON] . З початку вагітності позивачка всіляко підтримувала та допомагала [PERSON] , супроводжувала останню до лікарні на роди. Коли позивачці стало відомо, що [PERSON] покинула дитину у лікарні, вона приїхала до лікарні та залишилася разом з дитиною до її одужання, а після виписки забрала дитину жити до себе додому. З того часу дитина стала проживати разом із позивачкою у квартирі [ADDRESS] . 03.04.2021 позивачка похрестила дитину у Свято-Покровській церкві Харківської єпархії та стала для неї хрещеною матір`ю. Згідно заяви від 28.10.2021 відповідачка [PERSON] надала позивачці свою згоду на оформлення опікунства над її малолітньою донькою [PERSON] , [INFO] . З початком війни 24.02.2022 [PERSON] разом з дитиною вимушено виїхала з зареєстрованого місця проживання у більш безпечне місце та фактично проживає за адресою: [ADDRESS] . Рішенням Височанської селищної ради Харківського району Харківської області № 216 від 13.10.2022 [PERSON] , [INFO] надано статус дитини, позбавленої батьківського піклування, а рішенням № 217 від 13.10.2022 опікуном дитини призначено [PERSON] . Батько дитини [PERSON] дитину не знає, жодної матеріальної допомоги на утримання не надає, участі у духовному розвитку та вихованні не приймає, життям дитини не цікавиться. Здоров`ям дитини, її побутом, доглядом займається виключно її опікун - позивач у справі. Батьки дитини систематично, протягом тривалого часу не виконують своїх батьківських обов`язків відносно малолітньої дитини [PERSON] , тому позивач просить суд позбавити відповідачів батьківських прав відносно малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , стягнути на її користь аліменти на утримання дитини в розмірі 1/4 частки з усіх видів заробітку (доходу) з кожного відповідача. Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 16.02.2023 провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. 03.03.2023 [PERSON] звернувся до суду з зустрічною позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] в обґрунтування якої зазначив, що перебував із [PERSON] в зареєстрованому шлюбі з 12.10.2017. Від цього шлюбу [INFO] у них народилась донька [PERSON] . Проте шлюбне життя не склалось та з квітня 2019 року сім`я фактично розпалася, разом вони не мешкали, шлюбні відносини припинили, перестали вести спільне господарство та підтримувати будь-які стосунки. Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 05.12.2019 шлюб розірвано, рішення суду набрало законної сили 21.01.2020. Влітку 2022 року [PERSON] під час спілкування з спільними знайомими [PERSON] дізнався, що остання після припинення стосунків із ним в квітні 2019 року почала зустрічатись з іншим чоловіком та у них народилась спільна дитина. У лютому 2023 року [PERSON] дізнався, що до нього подано позовну заяву про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів. 20 лютого 2023 року, ознайомившись в суді з матеріалами справи він несподівано виявив, що спір стосується неповнолітньої [PERSON] , [INFO] , яку він не знає, але в свідоцтві про народження його зазначено батьком. Здивувавшись цьому, оскільки він з [PERSON] стосунки не підтримував з весни 2019 року та не міг бути батьком, він звернувся до адвоката, який йому пояснив, що дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя, отже [PERSON] записано батьком дитини, яка народилась через 8 місяців та 8 днів після розірвання шлюбу. [PERSON] просить суд виключити з актового запису про народження [PERSON] , [INFO] відомості про нього як батька дитини, вирішити питання про розподіл судових витрат (а.с. 44, 45). 13.03.2023 [PERSON] подав заяву про збільшення (уточнення) позовних вимог, в якій просив суд встановити відсутність кровного споріднення між ним та [PERSON] , [INFO] , виключити з актового запису про народження [PERSON] , [INFO] відомостей про нього як батька дитини, вирішити питання про розподіл судових витрат (а.с. 91, 92). Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 15.03.2023 вимоги за зустрічним позовом об`єднані в одне провадження з первісним позовом, витребувано докази, призначено судому молекулярно-генетичну експертизу, провадження у справі зупинене на час проведення експертизи (а.с. 109). Ухвалою суду від 06.09.2023 поновлено провадження зі стадії підготовчого судового засідання. Ухвалою від 09.10.2023 закрито підготовче судове засідання та цивільну справу призначено до судового розгляду. Від представника позивачки [PERSON] надійшла заява, в якій останній підтримав доводи позову, просив його задовольнити в повному обсязі та провести судове засідання у свою відсутність, проти задоволення зустрічного позову не заперечував. Від представника відповідача [PERSON] надійшла заява, в якій останній підтримав доводи зустрічного позову, просив його задовольнити та провести судове засідання у свою відсутність, проти задоволення первісного позову заперечував, судові витрати, понесені [PERSON] просив залишити за його рахунок. У відзиві на первісну позовну заяву посилався на обставини, якими обґрунтовував зустрічну позовну заяву (а.с. 56, 57). Відповідачка за первісним та зустрічним позовами [PERSON] до суду не з`явилась, відзиву на позовні заяви не подала, причини неявки не повідомила, до суду неодноразово викликалась шляхом направлення повісток за зареєстрованим місцем проживання. Представник третьої особи за первісним та зустрічним позовами Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради просив розглянути справу у свою відсутність та ухвалити рішення з урахуванням наданого висновку щодо розв`язання спору між батьками. Представник третьої особи за зустрічним позовом Відділ державної реєстрації актів цивільного стану по місту Чугуєву, Чугуївському та Печенізькому районах Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце судового засідання повідомлений належним чином, причину неявки суду не повідомив. Дослідивши надані докази в їх сукупності, суд встановив наступні обставини та відповідні правовідносини: 12.10.2017 між відповідачем [PERSON] та [PERSON] зареєстровано шлюб. Рішенням Московського районного суду від 05.12.2019 шлюб між ними розірвано, рішення суду набрало законної сили 21.01.2020 (а.с. 8). [INFO] народилась [PERSON] , батьками якої згідно свідоцтва про народження зазначені [PERSON] та [PERSON] (а.с. 9). Отже, запис про батька дитини зроблений відповідно до вимог ч. 2 ст. 2 Сімейного Кодексу України: дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя. Позивачка є хрещеною матір`ю малолітньої [PERSON] . Згідно заяви від 28.10.2021 відповідачка [PERSON] надала позивачці свою згоду на оформлення опікунства над її малолітньою донькою [PERSON] , [INFO] (а.с. 15, 16). Згідно довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні, [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (а.с. 7). У зв`язку з початком війни [PERSON] разом з дитиною виїхали з зареєстрованого місця проживання та зареєстровані як ВПО за адресою: [ADDRESS] (а.с. 17). Наказом № 22-ТВ від 15.04.2022 Служби у справах дітей Височанської селищної ради тимчасово влаштовано малолітню [PERSON] у родину [PERSON] (а.с. 19). Згідно з копією Акту від 06.10.2022, складеного комісією служби у справах дітей Височинської селищної ради, виявлено дитину [PERSON] , [INFO] , яка залишилась без батьківського піклування та проживає за адресою: [ADDRESS] . Місце проживання дитини: [ADDRESS] . З Акту також вбачається, що місце перебування матері [PERSON] , невідоме, зв`язок з нею відсутній. Місце перебування батька [PERSON] невідоме, зв`язок з ним відсутній, дитина з народження проживає з [PERSON] , яка є хрещеною матір`ю дитини, батьки не виконують батьківських обов`язків (а.с. 18). Згідно з рішенням Височанської селищної ради Харківського району Харківської області від 13.10.2022 № 216, [PERSON] , [INFO] , надано статус дитини, позбавленої батьківського піклування, а рішенням № 217 від 13.10.2022 опікуном дитини призначено [PERSON] (а.с. 20). З відповіді на адвокатський запит № 12-01 від 12 01 2023 щодо отримання інформації з КП «Міська дитяча поліклініка № 13» про медичний супровід дитини [PERSON] , [INFO] , вбачається, що при зверненнях до лікаря-педіатра з приводу проведення планових оглядів, профілактичних щеплень дитина [PERSON] , [INFO] , завжди перебувала у супроводі [PERSON] , усі рекомендації медичних працівників остання виконує в повному обсязі (а.с. 21). З відповіді на адвокатський запит від 02.02.2023 № 21аз/119-67 щодо отримання характеристики на [PERSON] з Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області вбачається, що [PERSON] має малолітню доньку [PERSON] , [INFO] , вихованням якої не займається, неодноразово залишала її без нагляду, спільно з дитиною не проживає, жодним чином не приймає участь у вихованні та забезпеченні дитини, веде аморальний образ життя, зловживає спиртними напоями та наркотичними речовинами, неодноразово затримувалась співробітниками поліції з речовиною, схожою на наркотичну, місця постійного мешкання не має, опікуном дитини призначено [PERSON] (а.с. 22). З виписок з медичних карток вбачається, що дитина [PERSON] , [INFO] при народженні важила 2720 гр., вагітність протікала на фоні анемії, ВСД по гіпотонічному типу, вживання наркотичних речовин (а.с. 10-14). Згідно з висновком експерта від 31.05.2023 ХНДЕКЦ МВС України біологічне батьківство [PERSON] відносно малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] , виключається. Генетичні ознаки (ДНК-профіль) малолітньої [PERSON] не містять генетичних ознак, які визначені в ДНК-профілі зразка букального епітелію [PERSON] , [INFO] (а.с. 131-143). Департаментом служб у справах дітей Харківської міської ради суду наданий висновок № 433 від 12.12.2023 про доцільність позбавлення батьківських прав [PERSON] відносно малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] та не доцільності позбавлення батьківських прав [PERSON] відносно малолітньої доньки. Статтею 141 СК України передбачено, що мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою статті 157 цього Кодексу. Декларацією прав дитини, проголошеною Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року, визначено, що дитина повинна зростати в умовах турботи. Відповідно до пункту 2 частини першої статті 164 СК України мати, батько можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона, він ухиляється від виконання своїх обов`язків з виховання дитини. Позбавлення батьківських прав, тобто прав на виховання дитини, захист її інтересів, на відібрання дитини в інших осіб, які її незаконно утримують тощо, що надані батькам до досягнення дитиною повноліття і ґрунтуються на факті спорідненості з нею, є крайнім заходом впливу на осіб, які не виконують батьківських обов`язків, тому питання про його застосування необхідно вирішувати лише після повного, всебічного, об`єктивного з`ясування обставин справи, зокрема, ставлення батьків до дітей. Ухилення батьків від виконання своїх обов`язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення; не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїми обов`язками. Позбавлення батьківських прав є виключною мірою, яка тягне за собою серйозні правові наслідки як для батька (матері), так і для дитини (ст. 166 СК України). Аналізуючи надані докази в їх сукупності, суд дійшов наступних висновків: відповідач [PERSON] тривалий час не спілкується з дитиною, не приймає участі у її вихованні та розвитку, будь-яких заходів, які б свідчили про зацікавлення долею дитини не приймає. Відповідно до ст. 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини першої статті 123 цього Кодексу. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується. На підставі висновку експерта судом встановлена відсутність кровного споріднення між відповідачем [PERSON] та малолітньою [PERSON] , [INFO] , отже позивачем за зустрічним позовом позовні вимоги доведені, відтак є підстави для задоволення зустрічного позову та виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини [PERSON] . Отже, розглядаючи позбавлення батьківських прав як виключний і надзвичайний засіб впливу на недобросовісних батьків, виходячи з характеру такого засобу, суд вважає, що позивачем доведена наявність підстав, передбачених ч. 1 ст. 164 СК України щодо відповідача [PERSON] і в цій частині первісний позов підлягає задоволенню. Підстави для позбавлення батьківських прав відповідача [PERSON] відсутні через відсутність кровного споріднення між ним та дитиною і, відповідно, задоволення зустрічного позову, що виключає задоволення первісного позову в цій частині. При цьому суд роз`яснює відповідачу [PERSON] , що у разі зміни її поведінки та обставин, що стали підставою для позбавлення батьківських прав, вона в порядку ст. 169 СК України матиме право на звернення до суду із позовом про відновлення батьківських прав до досягнення дитиною повноліття. Стаття 180 СК України передбачає, що батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Згідно ст. 183 СК України частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Як вказано у ст. 191 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову. Відповідно до ч. 2 ст. 182 СК України розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини та мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Згідно ч. 2 ст. 166 СК України особа, позбавлена батьківських прав, не звільняється від обов`язку щодо утримання дитини. Отже, вимога про стягнення аліментів з відповідача [PERSON] є цілком обґрунтованою та має бути задоволена, а вимога про стягнення аліментів з відповідача [PERSON] не підлягає задоволенню через обставини, викладені вище. Судові витрати суд розподіляє відповідно до ст. 141 ЦПК України пропорційно задоволеним позовним вимогам, а саме: стягує з відповідача [PERSON] на користь позивача [PERSON] 50% від сплаченого судового збору, що становить 536,80 грн та 1073,60 грн судовий збір на користь держави за позовну вимогу про стягнення аліментів. Представник відповідача [PERSON] понесені останнім судові витрати просив залишити за ним, квитанції про оплату експертизи з метою покладення цих витрат на сторони не подав, відтак суд відносить понесені відповідачем [PERSON] судові витрати на нього.

Outcome: partial