Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-03 00:00:00

ВИМОГИ ПОЗИВАЧА Позивачка звернулася до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири 14083, 00 грн. та витрат по виготовленню висновку про вартість відновлювальних ремонтно-будівельних робіт у розмірі 1400 грн., судовий збір в сумі 908 грн. ПОЗИЦІЯ ПОЗИВАЧА В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що їй, на підставі договору купівлі-продажу належить квартира, яка розташована у [ADDRESS] . Відповідач проживає поверхом вище у квартирі [ADDRESS] . 10.11.2020 року приміщення її квартири було затоплено внаслідок протиправних дій відповідача, а саме самовільно відкриванням теплоносія. Вартість проведення ремонту приміщення відповідно до висновку про вартість відновлювальних ремонтно-будівельних робіт становить 14083,00 грн., а вартість послуг з визначення відновлювальних робіт склала 1400,00 грн. Від добровільного відшкодування збитків відповідач відмовилась, у зв`язку із чим позивач звернувся до суду із вказаним позовом, та просять його задовольнити. Позивачка та її представник у судове засідання не з`явилися, причини неявки суду не повідомили, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. У справі мається заява про розгляд справи за відсутності. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22 березня 2021 року справу №398/1429/21 (провадження №2/398/1176/21) розподілено судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Крімченко С.А. Ухвалою від 12 травня 2021 року справу прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Згідно з розпорядженням керівника апарату Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 24 травня 2021 року №86-р про призначення повторного автоматизованого розподілу справ та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 24 травня 2021 року справа №398/1429/21 (провадження №2/398/1176/21) розподілена судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Авраменку О.В. Ухвалою суду\~від 03\~червня 2021\~року справу\~прийнято до\~розгляду,\~розгляд справи\~проводити в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 27 вересня 2021 року підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті. Відповідно до розпорядження керівника апарату Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 29 вересня 2021 року №763-р щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 29 вересня 2021 року справа №398/1429/21 (провадження №2/398/1176/21) розподілена судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Нероді Л.М. 06.01.2022 року ухвалою судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Нероди Л.М.,прийнято до розгляду цивільну справу за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Розгляд ухвалено справи проводити в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 18.05.2022 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового засідання. ЗАПЕРЕЧЕННЯ ВІДПОВІДАЧА Відповідачка у судове засідання не з`явилась про день та час розгляду справи була повідомлена належним чином. Згідно ч. 4 ст. 223 та ч. 1 ст. 280 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи В свою чергу, відповідачка скористалась своїм правом та надала відзив на позовну заяву, відповідно до якого просила в задоволенні позову відмовити, посилаючись на те, що для захисту від внутрішньої корозії системи повинні бути постійно заповнені хімічно очищеною деарованою водою під надлишковим тиском не нижчим за 50 кПА. Зважаючи на те, що мережа має бути заповнена водою, про відсутність рідини в мережі їй повідомлень не надходило, стан мережі не викликав занепокоєння на предмет протікання. Про усунуті причини та подачу гарячої води на стояк ванної кімнати вона попереджень не отримувала, тому за її відсутності вдома відбулася подача води та сталося витікання з теплоносія. З даними актом вона не ознайомлена, її підпис в наданих документах відсутній, викласти свої зауваження щодо акту вона можливості не мала. Також в акті не зазначено, що вона відмовилась від підпису в акті про залиття квартири [ADDRESS] . Будь-яких інших даних проте, що комісія ЖЕО здійснювала огляд сантехнічного обладнання в кв. [ADDRESS] , суду не надано, що свідчить під сумнів висновок позивача про причини залиття. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ Позивачу [PERSON] на праві власності належить квартира, яка розташована у [ADDRESS] , що підтверджується копією договору купівлі продажу від 29.03.2003 року. 10.11.2020 року комісією у складі майстра КП «Житлогосп» [PERSON] складено акт про наслідки залиття житлового приміщення, в якому зафіксовано, що на момент обстеження квартири [ADDRESS] , виявлено, що внаслідок протікання води (теплоносія) з кв. [ADDRESS] наявні сліди затікання, а саме : в коридорі вся площа стелі вздовж з`єднання плит перекриття в мокрих плямах; в сумісному санвузлі залита ніші проходження каналізаційної труби, вся площа стелі в жовтих мокрих плямах (поверхня шпаклівка, водоемульсійне фарбування), залита підлога (кахель); в кухні мокрі шпалери, на стелі вздовж з`єднання плит перекриття, в окремих місцях відклеєні, на стінах мокрі шпалери, мокрі плями на підкосах вікна; залита підлога кухні та коридору (підлога дерев`яна, покрита лінолеумом), замокання електропроводки. Згідно звіту про визначення вартості відновлювальних ремонтно-будівельних робіт внаслідок заподіяння матеріальної шкоди квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що складений 28.11.2020 року ПП Виробничо-комерційне Агенство «Ріко Інвест», встановлено, що вартість таких відновлювальних ремонтно-будівельних робіт складає 14\~083,00грн. Відповідно до квитанції №49, виданої 28.11.2020 року ПП «ВКА «Ріко-Інвест» на ім`я [PERSON] , вартість оцінки збитків складає 1 400,00 грн. ОЦІНКА СУДУ За ч. 1\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. [PERSON] на праві власності належить квартира, яка розташована у [ADDRESS] , що підтверджується копією договору купівлі продажу від 29.03.2003 року. 10.11.2020 року комісією у складі майстра КП «Житлогосп» [PERSON] складено акт про наслідки залиття житлового приміщення, в якому зафіксовано, що на момент обстеження квартири [ADDRESS] , виявлено, що внаслідок протікання води (теплоносія) з кв. [ADDRESS] наявні сліди затікання, а саме : в коридорі вся площа стелі вздовж з`єднання плит перекриття в мокрих плямах; в сумісному санвузлі залита ніші проходження каналізаційної труби, вся площа стелі в жовтих мокрих плямах (поверхня шпаклівка, водоемульсійне фарбування), залита підлога (кахель); в кухні мокрі шпалери, на стелі вздовж з`єднання плит перекриття, в окремих місцях відклеєні, на стінах мокрі шпалери, мокрі плями на підкосах вікна; залита підлога кухні та коридору (підлога дерев`яна, покрита лінолеумом), замокання електропроводки. Частинами 1 і 2статті 22\~ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Відповідно до статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт від 10.11.2020року не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, оскільки в ньому не зазначені конкретні причини залиття квартири та особи, які допустили таке залиття. Власник зазначеної в акті квартири, з якої вказано залиття, також не була присутньою при його складанні та не підписувала його. Тому цей акт не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачкою майнової шкоди. Окрім того, суд звертає увагу, що оцінка вартості майнової шкоди завданої після залиття квартири [ADDRESS] склала 14\~083,00грн. Відповідно до звіту про визначення вартості відновлювальних ремонтно-будівельних робіт внаслідок заподіяння матеріальної шкоди квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що складений 28.11.2020 року ПП Виробничо-комерційне Агенство «Ріко Інвест», складає 14\~083,00грн. Однак, звіту про визначення вартості відновлювальних ремонтно-будівельних робіт не є первинним доказом на підтвердження технічних причин аварійної ситуації, мета Звіту про оцінку та оціночної діяльності є оцінка величини майнового збитку, звіт про оцінку містить професійну думку оцінювача щодо вартості об`єкта оцінки. Відтак, звіт про визначення вартості відновлювальних ремонтно-будівельних робіт від 28.11.2020 року є неналежним доказом на предмет підтвердження причин залиття, такий звіт береться до уваги при встановленні розміру збитків. Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позивачем не надано належних та допустимих доказів, що 10.11.2020 року квартиру було затоплено внаслідок протиправних дій відповідача, а отже відсутні підстави вважати, що дії відповідача були неправомірними, а тому в задоволенні позову за необхідно відмовити. НОРМИ ПРАВА Згідно з правилами, викладеними в\~статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; у часники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За правилами\~статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; докази подаються сторонами та іншими учасниками справи; суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Згідно п.п. 1, 2 ч. 1\~ст. 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» від 14.05.2015 року №417-VIII\~співвласники зобов`язані: забезпечувати належне утримання та належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна багатоквартирного будинку; забезпечувати технічне обслуговування та у разі необхідності проведення поточного і капітального ремонту спільного майна багатоквартирного будинку. Частиною 1статті 316\~ЦК України встановлено, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Згідно з ч. ч. 4, 5ст.\~319\~ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. За змістом ч. 1 ст.\~322\~ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Отже, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Невиконання цього обов`язку, якщо результатом такого невиконання є нанесення шкоди іншим особам, тягне за собою відшкодування власником збитків. Частинами 1 і 2статті 22\~ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Відповідно до статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт від 10.11.2020року не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, оскільки в ньому не зазначені конкретні причини залиття квартири та особи, які допустили таке залиття. Власник зазначеної в акті квартири, з якої вказано залиття, також не була присутньою при його складанні та не підписувала його. Тому цей акт не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачкою майнової шкоди. Згідно вимог ст. ст.76,77,79,80\~ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Однак, факт залиття квартири, власником якої є позивачка, з вини відповідачки не підтверджено належними доказами. На підставі викладеного, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог. У відповідності до вимог\~ст. 141 ЦПК України\~судові витрати покладаються на позивачку.

Outcome: dismissed