Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-24 00:00:00

06 червня 2023 року ПАТ «Оветри» звернувся до Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області з позовом до [PERSON] , Державне підприємство «Сетам», Нікопольський відділ ДВС у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), третя особа [PERSON] «про визнання електронних торгів з реалізації арештованого майна та актів про проведені електронні торги недійсними». Позов мотивований тим, що державним підприємством «Сетам» 11 квітня 2023 року були організовані електронні торги, за результатами яких було реалізовано нежитлове вбудоване приміщення добудови до приміщення складу, інв. № 16 загальною площею 275,7 кв. м. за адресою: [ADDRESS] , що раніше належало ПАТ «Оветри» на підставі договору купівлі - продажу від 29.03.1994 року посвідченого державним нотаріусом Орджонікідзевської державної нотаріальної контори Панченко В.В. Згідно протоколу від 11 квітня 2023 року № 586028 по лоту № 523573 переможцем визнано [PERSON] . Зазначене майно було придбано ним за 344625,00 грн. 20.04.2023 року начальником Покровського міського відділу державній виконавчій служби у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса) Чорною Н.Д. був складений Акт про проведені торги по ЗВП [NUMBER], відповідно до якого переможцю торгів була передана зазначена вище добудова до приміщення складу. Позивач посилається на те, що реалізація вищезазначеного нерухомого майна була проведена з порушенням діючого законодавства, що призвело до порушення майнових інтересів підприємства, що є для визнання недійсними електронних торгів та відповідних актів про щодо їх проведення, посилаючись на наступні обставини. 14.11.2022 року постановою державного виконавця Покровського відділу ДВС у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) при примусовому виконанні ЗВП № [NUMBER], про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні про стягнення з ПАТ «Оветри» на користь держави, фізичних та юридичних осіб за виконавчими документами на загальну суму 13 810 564 грн., було призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання Правобережна товарна біржа. На неї був покладений обов`язок надати письмовий висновок (звіт) про оцінку майна добудови до приміщення складу, інв. № 16 загальною площею 275,7 кв. м. за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер 35603617. Правобережна товарна біржа надала висновок про вартість до звіту № 0212/01 від 02 грудня 2022 року, відповідно до якого ринкова вартість зазначеного об`єкту нерухомого майна складає 344625 грн., за якою здійснювалася реалізація майна на електронних торгах. 27 лютого 2023 року начальником Покровського міського відділу державній виконавчій служби у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса) Чорна Н.Д. була подана заявка на публікацію в СЕТАМ зазначеної добудови до приміщення складу у кількості 5 приміщень загальною площею 275,7 кв. м за ціною 344 625 грн. без повідомлення позивача про отриману оцінку майна та надіслання копії звіту про його оцінку. Внаслідок чого ПАТ «Оветри» було позбавлено передбаченого законом права на її своєчасне оскарження у судовому порядку. Таким чином були порушенні майнові права ПАТ «Оветри», оскільки вартість майна ПАТ «Оветри» вважає суттєво заниженою, внаслідок чого ПАТ «Оветри» було змушено звернутися до суду з цим позовом. Таким чином Покровським відділом ДВС, правонаступником якого є Нікопольський відділ ДВС у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) були порушені вимоги ч. 5 ст. 57 Закону «Про виконавче провадження», що у свою чергу є порушенням Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5. В свою чергу порушення Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 є підставою для визнання електронних торгів з реалізації зазначеного арештованого майна та актів про проведені електронні торги недійсними. У відзиві представником відповідача Нікопольського відділу ДВС у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) [PERSON] на позовну заяву, вказується про те що позивач був належним чином повідомлений з висновком про вартість майна. Йому направлена копія висновку про вартість майна від 02.12.2022 року, що підтверджується журналом реєстрації вихідної кореспонденції Покровського відділу ДВС у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) за 2022 рік. Дії державного виконавця щодо здійснення виконавчого провадження не були оскаржені позивачем. Просить відмовити в задоволенні позовної заяви в повному обсязі, оскільки позивачем не надано належних та допустимих доказів порушення організатором торгів ДП «СЕТАМ» порядку проведення електронних торгів чи інших не законних дій, що могли вплинути на реалізацію арештованого майна. Відповідачем [PERSON] подано відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити в задоволенні позовної заяви так як вважає таку безпідставною. Він зазначає, що згідно відзиву на позовну заяву та доданих документів Нікопольського відділу ДВС у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) позивачу була направлена копія висновку про вартість майна від 02.12.2022 року, про що надано копію журналу реєстрації вихідної кореспонденції Покровського відділу ДВС у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) за 2022 рік. Також зазначає, що порушення допущені державним виконавцем при здійсненні підготовчих дій з метою проведення електронних торгів, у тому числі щодо визначення вартості та оцінки майна підлягають оскарженню в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження». У судовому засіданні представники позивача [PERSON] та адвокат Шаврова Н.М. позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити з підстав, викладених в позовній заяві. Зазначають, що визнання торгів недійсними є належним способом захисту прав позивача оскільки на момент звернення до суду з цим позовом проведення електронних торгів вже відбулось, також зареєстровано право власності на спірне майно за [PERSON] , який в подальшому здійснив його відчуження його третій особі [PERSON] . У такому разі оскарження дій державного виконавця у даному випадку, коли майно вже реалізовано з торгів, після чого здійснено його відчуження третьої особі, не відновить порушеного права позивача. Інший спосіб захисту порушеного права вимагає від позивача повторного звернення до суду з новим позовом для вжиття судом інших або додаткових способів захисту. В судовому засіданні відповідач [PERSON] та представник відповідача Нікопольського відділу ДВС у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Барабаш А. просили відмовити в задоволенні позову, посилаючись на обставини, викладені у відзиві на позов, зазначали що позивач мав право в судовому порядку оскаржити звіт про оцінку майна та дії приватного виконавця, проте цим правом не скористався. Представник відповідача Державного підприємства «Сетам» в судове засідання повторно не з`явився та не повідомив про причини своєї неявки, незважаючи на те, що про дату, час та місце розгляду справи був належно повідомлений у встановленому законом порядку шляхом надіслання судових повісток про виклик до суду. Відповідач не подав відзиву на позовну заяву та інших заяв до суду від нього не надходило. Третя особа - [PERSON] в судове засідання повторно не з`явився, про день та час розгляду справи був повідомлений. Заслухавши думку учасників судового засідання, дослідивши письмові докази у їх сукупності, суд приходить до переконання, що позов слід задовольнити з огляду на наступне. За вимогами ст. ст.12,81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Звертаючись з даним позовом позивач обґрунтовує свої позовні вимоги тим, що аукціон був проведений з порушенням правил та процедури проведення торгів, встановлених Законами України «Про виконавче провадження» та Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України №2831/5 від 29 вересня 2016 року, які вплинули на результати торгів та порушили його право. Відповідно до частини першої статті 650 Цивільного кодексу України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства. Згідно із частиною четвертою статті 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. З аналізу змісту частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами договору купівлі-продажу є продавець і покупець. Відповідно до правового висновку, висловленого Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 21 листопада 2018 року у справі № 465/650/16-ц (провадження № 14-356цс18), та від 23 січня 2019 року у справі № 522/10127/14-ц (провадження № 14-428цс18), правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин. Згідно зі статтею 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Стаття 204 ЦК України визначає, що правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Частиною першою статті 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Зокрема, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам Відповідно до частини третьої статті 215 ЦК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин). Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином, який може визнаватися недійсним у судовому порядку. Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину. Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх добровільно, регламентуються Законом України «Про виконавче провадження». Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову. Процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги. Такі висновки сформульовані у пункті 38 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц (провадження № 14-577цс19). Правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, який діяв на час проведення оспорюваних електронних торгів (далі - Порядок). У постанові Верховного Суду України від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15 зроблено висновок, що головна умова, яка повинна бути встановлена судами, це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, крім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинно бути присутнє порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Об`єктом захисту виступає порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, спричинена поведінкою іншої особи. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні (постанова Великої Палати Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року, справа № 922/3537/17, провадження № 12-127гс19). У пунктах 45-47 постанови Великої Палати Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі № 367/6231/16-ц (провадження № 14-529цс19) зазначено, що «відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу і така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами 1-3 та частинами 5, 6 статті 203 ЦК, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (частина 1 статті 215 цього Кодексу). До предмета доказування в даній справі належало дотримання порядку проведення прилюдних торгів, а саме встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Тимчасовим порядком, а саме: правил які визначають процедуру підготовки, проведення електронних торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмового повідомлення державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час та місце проведення електронних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо) (розділ 3); правил, які регулюють сам порядок проведення електронних торгів (розділ 5); правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів (розділ 7). У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі № 668/5633/14-ц також викладено правовий висновок, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсним необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Відповідно до вимог ч. 5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження», виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем Частиною першою статті 15 ЦК України передбачене право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, поряд із визнанням правочину недійсним, також відновлення становища, яке існувало до порушення, та визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, його посадових і службових осіб (стаття 16 ЦК України). Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) визнається право людини на доступ до правосуддя, а за статтею 13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. У судовому засіданні встановлено, що відповідно договору купівлі - продажу від 29.03.1994 року посвідченого державним нотаріусом Орджонікідзевської державної нотаріальної контори Панченко В.В., ПАТ «Оветри» як правонаступник Організації орендаторів фірми «Оветри» є власником цілісного майнового комплексу, який знаходиться в м. Орджонікідзе (на даний час м. Покров) по вул. Зонова, буд. 3. Згідно постанови державного виконавця Покровського відділу ДВС у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Рязанової А.О. про примусове виконання ЗВП № [NUMBER] від 02.11.2022 року про стягнення з ПАТ «Оветри» на користь: держави, фізичних та юридичних осіб заборгованості за виконавчими документами на загальну суму 13810564 грн. постановлено описати та накласти арешт на майно: на добудову до приміщення складу, інв. № 16 загальною площею 275,7 кв. м. за адресою: [ADDRESS] , яке складається з 5 окремих приміщень (боксів). Постановою державного виконавця Покровського відділу ДВС у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Рязанової А.О. по ЗВП № [NUMBER] від 14.11.2022 року призначений суб`єкт оціночної діяльності - Правобережна торгова біржа ( код ЄДРПОУ 25957609). Відповідно до висновку про вартість до звіту № 0212/1 від 02.12.2022 року, вартість добудови до приміщення складу, інв. № 16 загальною площею 275,7 кв. м. за адресою: [ADDRESS] , складає 344625 грн.. Копія повідомлення державного виконавця Покровського відділу ДВС у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Рязанової А.О. від 12.12.2022 року № 17.22-34/6/8196 на адресу ЗАТ «Оветри», ГУ ПФУ в Дніпропетровської області, Нікопольського управління ГУ ДПС у Дніпропетровської області та інших осіб щодо отриманого результату визначення вартості майна боржника за ЗВП № [NUMBER]. Копія заяви Покровського відділу ДВС у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) на публікацію в «СЕТАМ» від 27.02.2023 року № 28.25-15/991. Відповідно до протоколу проведення електронних торгів ДП «СЕТАМ» № 586028 від 11.04.2023 року, 11.04.2023 року відбулися торги по лоту 523573 добудови до приміщення складу, інв. № 16 загальною площею 275,7 кв. м. за адресою: [ADDRESS] , за стартовою ціною 344625,00 грн. Ціна продажу 344625,00 грн., переможець аукціону [PERSON] . 20.04.2023 року Начальником Покровського відділу ДВС у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Чорною Н.Д. був складений Акту про проведені електронні торги про примусове виконання ЗВП № [NUMBER], відповідно до якого 11.04.2023 року ДП «СЕТАМ» були проведені електронні торги з реалізації добудови до приміщення складу, інв. № 16 загальною площею 275,7 кв. м. за адресою: [ADDRESS] , яке належить на праві власності ПАТ «Оветри». Переможцем визнано [PERSON] . Акт про проведені торги є документом, що підтверджує виникнення у нього права власності на придбане майно. Відповідно до договору купівлі - продажу від 01.06.2023 року, посвідченого приватним нотаріусом Нікопольського районного нотаріального округу Куликом О.П., [PERSON] передав у власність (продав), а [PERSON] прийняв у власність (купив) добудову до приміщення складу, інв. № 16 загальною площею 275,7 кв. м. за адресою: [ADDRESS] . Лист ГУ Пенсійного фонду України «Про надання інформації» на запит адвоката Шаврової Н.М. від 21.11.2023 року, відповідно до якого Лист - повідомлення Покровського відділу ДВС у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) за вхідним № 8196 від 12.12.2022 року на адресу Головного управління не надходив та в автоматизованій системі електронного документообігу Пенсійного фонду України не зареєстровано. Листом ГУ ДПС у Дніпровської області від 23.11.2023 року на адресу адвоката Шаврової Н.М. встановлено, що до ГУ ДПС у Дніпропетровської області не надходив лист - повідомлення Покровського відділу ДВС у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південно- Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) за вхідним № 8196 від 12.12.2022 року стосовно висновку про вартість майна ПАТ Оветри» (добудова до приміщення складу), яке виставлялось на торги з метою погашення заборгованості по податкам і зборам. Відповідно до дослідженого судом журналу реєстрації вихідної кореспонденції Покровського відділу ДВС у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) за 2022 рік, в ньому містить за № 8196 запис стосовно направлення на адресу боржника та стягувачів копії повідомлення про вартість майна, що належить боржнику. Разом з тим суд зазначає, що зазначений журнал містить вільні рядки та вільні номери згідно нумерації на кожен день по три одиниці, що надавало можливість Покровському відділу ДВС у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) у разі потреби вписувати в них будь - яки відомості. Таким чином досліджені судом письмові докази підтверджують пояснення позивача та свідчать про порушення Покровським відділом ДВС у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) ч. 5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження», відповідно до якої виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Однак в порушенні вимог ч. 5 ст. 57 Закону «Про виконавче провадження» на адресу ПАТ «Оветри», а також стягувачів ГУ ПФУ у Дніпропетровської області та Нікопольського управління ДПС у Дніпропетровської області не було надіслано повідомлення про отриману оцінку майна, а також будь якого іншого сповіщення. Внаслідок чого ПАТ «Оветри» не було своєчасно ознайомлено з оцінкою майна і таким чином було позбавлено передбаченого законом права на її оскарження у судовому порядку. Таким чином, судом встановлено, що журнал реєстрації вихідної кореспонденції, на який посилаються відповідачі, не підтверджує з достовірністю факт відправлення позивачу, а також стягувачам повідомлення про результати визначення вартості майна. З врахування зазначених досліджених судом доказів суд критично відноситься до пояснень відповідачів стосовно належного та своєчасного повідомлення позивача щодо результату визначення вартості на оцінки майна від 02.12.2022 року. Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 №2 передбачено, що відповідно до статей 55, 124 Конституції України та статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Як неодноразово зазначав Верховний Суд у своїх постановах, зокрема від 28.11.2018 у справі № 924/374/17, від 11.11.2020 у справі № 754/4762/16-ц, вирішуючи спір про визнання торгів недійсними, суду необхідно встановити, чи порушено права і законні інтереси позивача, який оспорює результати торгів. Про необхідність встановити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси особи, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні, зазначає також Велика Палата Верховного Суду у постанові від 23.10.2019 у справі № 922/3537/17. Суд оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту свого порушеного права, виходить із його ефективності. Верховний суд зазначає, що «спосіб захисту порушеного права або інтересу має бути таким, щоб у позивача не виникла необхідність повторного звернення до суду, в іншому випадку судовий захист не відповідає принципу процесуальної економії, оскільки вимагає від позивача повторного звернення до суду з новим позовом для вжиття судом інших або додаткових способів захисту». Постанова Великої Палати Верховного суду від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19 від 16.02.2021 у справі № 910/2861/18, від 26.01.2021 у справі « 522/1528/15-ц. від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18. Верховний Суд у постанові від 10.11.2021 по справі №910/8060/19 вказав, що під ефективним способом слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам. Оскільки на момент звернення позивача до суду з цим позовом проведення електронних торгів вже відбулось і право власності на спірне майно зареєстровано за [PERSON] , який в подальшому здійснив його відчуження третьої особі [PERSON] , суд надійшов до висновку, що визнання торгів недійсними є належним способом захисту прав позивача. На думку суду, оскарження дій державного виконавця в тієї стадії, коли майно вже реалізовано з торгів, не відновить порушеного права позивача, буде вимагати від позивача повторного звернення до суду з новим позовом для вжиття судом інших або додаткових способів захисту. У пункті 145 рішення від 15 листопада 1996 року у справі «Чахал проти Об`єднаного Королівства» (Chahal v. The United Kingdom) Європейський суд з прав людини виснував, що зазначена норма Конвенції гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені у правовій системі тієї чи іншої країни. Отже, ефективний засіб правового захисту у розумінні статті 13 Конвенції повинен забезпечити поновлення саме порушеного права особи, яка звернулася за судовим захистом». Вказана обставина у поєднанні із встановленим фактом порушення прав позивача, як боржника у виконавчому провадженні, є підставою для визнання таких торгів недійсними, оскільки останній був позбавлений можливості оскаржити визначену у звіті вартість нерухомого майна, за якою воно було передано на реалізацію, а з`ясування дійсної ринкової вартості реалізованого майна впливає на розмір грошових коштів, які підлягають підлягають зарахуванню на погашення заборгованості по виконавчому провадженню. Сукупність цих обставин стороною позивача доведено під час розгляду справи, в тому числі суду надано достатньо належних та допустимих доказів того, що допущені порушення вплинули на результат електронних торгів, що безпосередньо призвело до порушення цивільних прав і законних інтересів позивача при проведенні електронних торгів. Враховуючи, що позивача не було повідомлено про вартість майна, а на момент звернення до суду з цим позовом проведення електронних торгів вже відбулось, і право власності на спірне майно зареєстровано за [PERSON] , суд вважає, що визнання торгів недійсними є належним способом захисту прав позивача у цій справі. За наведених обставин, суд повно та всебічно дослідивши обставини справи, оцінивши зібрані докази у їх сукупності, з урахуванням допущених організатором торгів порушень встановленого порядку реалізації арештованого майна, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню. На підставі наведеного та

Outcome: approved