Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-18 00:00:00

[PERSON] через свого представника адвоката Меланчука Ігоря Віталійовича звернувся з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я. Позовна заява надійшла до суду 13 червня 2023 року. 19 червня 2023 року здійснено автоматизований розподіл судової справи між суддями. Позиція позивача\~ Позивач посилається на те, що він понад 16 років працював на підприємстві ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» у важких та шкідливих умовах, отримав хронічні професійні захворювання. Згідно з довідкою МСЕК від 23 квітня 2021 року позивачу було первинно встановлено 60 відсотків втрати професійної працездатності за професійними захворюваннями та третю групу інвалідності. 23 березня 2022 року позивачу повторно безстроково встановлено 60 відсотків втрати професійної працездатності за професійними захворюваннями та третю групу інвалідності. Позивач вважає, що за таких обставин відповідач повинен відшкодувати йому моральну шкоду, оскільки він втратив здоров`я саме з вини підприємства, яке не створило безпечних умов праці. Позивач просить стягнути з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я, 268 400 грн. Рух по справі Ухвалою від 20 червня 2023 року відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду по суті у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Копія ухвали про відкриття провадження у справі та позовної заяви з додатками отримана відповідачем 18 серпня 2023 року. 31 серпня 2023 року надійшла зустрічна позовна заява Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» до Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини», Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, третя особа [PERSON] про скасування повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 від 19 лютого 2021 року, скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 від 23 березня 2021 року. У зустрічному позові заявлені такі вимоги: -скасувати повідомлення ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 вих. № 08/21-0492 від 19 лютого 2021 року в частині встановлення професійного характеру захворювання «Хронічне обструктивне захворювання легень першої-другої стадії (пиловий бронхіт першої-другої стадії, емфізема легень першої-другої стадії), група «В», легенева недостатність першого ступеня, -скасувати акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 від 23 березня 2021 року. Позивач за зустрічним позовом посилається на те, що [PERSON] під час виконання трудових обов`язків був забезпечений засобами індивідуального захисту органов дихання, концентрація шкідливих речовин у повітрі, яке пройшло фільтрацію через респіратор РПА-ТД та яке безпосередньо вдихав [PERSON] , не перевищувала гранично допустимі норми. Тому відсутнє достатнє підтвердження щодо виникнення у позивача за первісним позовом захворювання ХОЗЛ внаслідок дії виробничих факторів, а відтак воно не може вважатися хронічним професійним захворюванням. Ухвалою від 01 вересня 2023 року зустрічну позовну заяву повернуто, зважаючи на склад учасників справи за зустрічним позовом, а також виникнення зустрічного позову з інших (не трудових) правовідносин. Постановою Дніпровського апеляційного суду від 29 листопада 2023 року ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 01 вересня 2023 року залишено без змін. 15 грудня 2023 року цивільна справа за позовом [PERSON] до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я надійшла до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області після закінчення апеляційного провадження. \~ \~ \~ Заперечення відповідача ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» згідно поданого відзиву позовні вимоги не визнає, посилаючись на те, що позивачем не доведено факту заподіяння йому моральної шкоди, а також наявності вини підприємства у спричиненні цієї шкоди. Представник відповідача просить зобов`язати позивача подати заяву свідка по суті поставлених у відзиві питань у порядку та в строк, встановлений частиною 3 статті 93 ЦПК України. Як передбачено статтею 92 ЦПК України, сторони можуть бути допитані як свідки про відомі їм обставини, що мають значення для справи, за їхньою згодою, у тому числі за власною ініціативою. Суд не вправі зобов`язувати позивача подати заяву свідка по суті поставлених у відзиві питань, якщо позивач не подав таку заяву за власною ініціативою. \~ \~ Фактичні обставини, встановлені судом Згідно із записами у трудовій книжці [PERSON] працював на підприємствах ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» у шкідливих умовах з повним робочим днем у шахті. (а.с.32-35) Згідно медичного висновку лікарсько-експертної комісії Українського науково-дослідного інституту промислової медицини від 18 лютого 2021 року (протокол №401) у [PERSON] встановлено наявність професійних захворювань: -хронічне обструктивне захворювання легенів першої-другої стадії (пиловий бронхіт першої-другої стадії, емфізема легенів першої-другої стадії), легенева недостатність першого-другого ступеня, -радикулопатія попереко-крижова з помірно вираженими статико-динамічними порушеннями, рецидивуючий перебіг зі стійким больовим та м`язово-тонічним синдромами, нейродистрофією у вигляді двобічного остеоартрозу у поєднанні з періартрозом колінних суглобів, -нейросенсорна приглухуватість другого ступеня (з помірним зниженням слуху). (а.с.24-26) 23 березня 2021 року затверджено акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання [PERSON] . Причиною виникнення професійного захворювання зазначено тривалу дію шкідливих факторів виробничого середовища та трудового процесу на організм працівника, недосконалість технологічних процесів, а саме: фізичне перевантаження, запиленість повітря робочої зони, перевищення допустимого рівня шуму. (а.с.20-23) Довідкою МСЕК серії 12ААА № 064575 від 23 квітня 2021 року [PERSON] первинно встановлено 60 відсотків втрати професійної працездатності, у томі числі: 35 відсотків радикулопатія з ДФА, 15 відсотків ХОЗЛ, 10 відсотків приглухуватість. (а.с.12-13) Право позивача на відшкодування моральної шкоди виникло з дня первинного встановлення йому висновком МСЕК стійкої втрати працездатності. Надані позивачем письмові докази є достатніми, оскільки у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність обставин, на які посилається позивач в обґрунтування своїх вимог. \~ \~ Норми права, які застосував суд Відповідно до статті 237-1 КЗпП України власник або уповноважений ним орган повинен відшкодувати заподіяну моральну шкоду працівнику, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. \~\~\~\~ Нормою статті 23 ЦК України встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Матеріалами справи підтверджується, що внаслідок тривалої дії шкідливих факторів на робочому місці позивач частково втратив професійну працездатність, що порушило його звичне життя, змусило лікуватися, обмежувати свою життєву активність, прикладати додаткові зусилля для організації свого життя. Таким чином судом встановлено наявність порушення права позивача на безпечні та здорові умови праці, що призвело до виникнення професійних захворювань та обмеження працездатності. Тому наявні підстави для відшкодування роботодавцем заподіяної працівнику моральної шкоди. З урахуванням міркувань розумності, виваженості та справедливості, зважаючи на ступінь втрати позивачем професійної працездатності, необхідність постійного лікування та реабілітації, наявність вимушених змін у житті позивача у зв`язку з професійним захворюванням, суд визначає розмір грошового відшкодування моральної шкоди у сумі 120\~000 грн, що відповідатиме характеру та обсягу моральних страждань, які позивач пережив і які переживатиме надалі через ушкодження здоров`я. Згідно підпункту «а» підпункту 164.2.14 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України в редакції, що є чинною на день розгляду справи в суді, до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід у\~вигляді \~відшкодування матеріальної\~або немайнової\~(моральної)\~шкоди,\~крім сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику податку внаслідок заподіяння йому матеріальної шкоди, а також шкоди життю та здоров`ю, а також відшкодувань моральної шкоди в розмірі, визначеному рішенням суду, але не вище чотирикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року, або в розмірі, визначеному законом. Попередньою редакцію підпункту «а» підпункту 164.2.14 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України, що була чинною до 25 травня 2020 року, передбачалося, що до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід у вигляді відшкодування матеріальної або немайнової (моральної) шкоди, окрім сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику податку внаслідок заподіяння йому матеріальної шкоди, а також шкоди життю та здоров`ю. Згідно з висновком Верховного Суду, що викладений у постанові від 21 червня 2022 року у справі № 599/645/21, оскільки моральну шкоду завдано подією, яка відбулася до набрання чинності новою редакцією підпункту «а» підпункту 164.2.14 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України, підлягає застосуванню правовий висновок Верховного Суду від 25 липня 2018 року у справі № 180/683/13-ц, згідно якого не підлягають оподаткуванню суми, які за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, заподіяних платникові податків внаслідок спричинення шкоди здоров`ю. Право на відшкодування моральної шкоди виникло у позивача 23 квітня 2021 року (довідка МСЕК серії 12ААА № 064575), після набрання чинності новою редакцією підпункту «а» підпункту 164.2.14 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України, тому визначена судом сума моральної шкоди, яка перевищує чотирикратний розмір мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01 січня 2023 року, підлягає стягненню з відрахуванням податків та інших обов`язкових платежів. Розподіл судових витрат Як передбачено частиною 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач звільнений від сплати судового збору, тому судовий збір на користь держави підлягає стягненню з відповідача у розмірі, діючому на день звернення позивача до суду, за подання позовної заяви майнового характеру фізичної особою.

Outcome: partial