Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-28 00:00:00

03 серпня 2023 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон Україна», Відокремленого підрозділу Відділення №1 Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон Україна» про стягнення заборгованості за договором вкладу, у якому просить стягнути з відповідача на його користь заборгованість за договором № 44/10-21/В1 від 13.10.2021 про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок (вклад з періодичною виплатою процентів та поповненням) у розмірі 91826,88 грн. (дев`яносто одна тисяча вісімсот двадцять шість гривень 88 копійок), з яких: 50 000,00 грн. (п`ятдесят тисяч гривень 00 копійок) - сума внеску; 7052,05 (сім тисяч п`ятдесят дві гривні 05 копійок) - сума нарахованих, але невиплачених відсотків; 31522,7 грн. (тридцять одна тисяча п`ятсот двадцять дві гривні 70 копійок) - сума пені згідно з ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів»; 2553,44 грн. (дві тисячі п`ятсот п`ятдесят три гривні 44 копійки) - інфляційні втрати за період з листопада 2022 року по березень 2023 включно; 698,69 грн. (шістсот дев`яносто вісім гривень 69 копійок) - 3 % річних за період з 02 листопада 2022 року по 11 квітня 2023 року включно, судовий збір та витрати на правову допомогу. В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначає, що 13 жовтня 2021 року між Кредитною спілкою «Експрес Кредит Юніон Україна» (надалі за текстом - КС «Експрес Кредит Юніон Україна») та [PERSON] (Член КС) було укладено договір №44/10-21/В1 про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок (вклад з періодичною виплатою процентів та поповненням), згідно з п. 1.1 якого член кредитної спілки вносить строковий внесок (вклад) на депозитний рахунок (надалі - Вклад) до спілки, в сумі 50 000 грн. (п`ятдесят тисяч гривень 00 копійок), а спілка приймає вклад на строк вказаний в п. 1.2 договору та зобов`язується на умовах і в порядку, передбачених договором повернути Члену КС вклад та виплачувати проценти за ставкою, передбаченою пунктом 1.3 цього договору. Відповідно до п.п. 1.2., 1.2.1., 1.2.2. договору № 44/10-21/В1 від 13.10.2021 визначено, що строк вкладу становить 13 місяців, у зв`язку з чим договір діє до 13 листопада 2022 року. Дата внесення вкладу 13 жовтня 2021 року. Датою повернення вкладу - є наступний день, після дня закінчення строку дії договору. Планова дата повернення вкладу - 14 листопада 2022 року. Згідно з п. 1.3. договору № 44/10-21/В1 від 13.10.2021 процентна ставка за вкладом встановлюється у розмірі 13% річних, з виплатою процентів щомісячно «14» числа на вимогу Члена КС. Сума вкладу на суму нарахованих, але невиплачених процентів не збільшується. Пунктом 1.4. договору № 44/10-21/В1 від 13.10.2021 встановлено, що даний договір передбачає пролонгацію лише за законом (п. 8.3. договору). Відповідно до п.п. 2.1 - 2.8 договору № 44/10-21/В1 від 13.10.2021 вклад здійснюється Членом КС в термін визначений у п. 1.2.1. договору, шляхом внесення грошових коштів в національній валюті готівкою в касу спілки або шляхом безготівкового перерахунку зазначених коштів на поточний рахунок спілки, визначений в розділі 9 цього договору. Поповнення вкладу можливе протягом строку дії договору за згодою спілки в розмірі не менше 100 грн. (сто гривень). Нарахування процентів за договорами відбувається за фактичну кількість днів користування спілкою вкладом Члена КС. Нарахування процентів починається з дня, наступного за днем надходження вкладу у спілку та закінчується в день, що передує дню повернення вкладу по закінченні строку договору чи з інших підстав. В день повернення вкладу проценти не нараховуються. Нарахування спілкою процентів здійснюється з урахуванням календарної кількості днів у місяці та в році. Спілка здійснює нарахування процентів на вклад на підставі договору з дотриманням вимог п.п. 2.3.6. положення про фінансові послуги - в останній календарний день кожного місяця та 13 числа кожного місяця. Цього ж числа проценти нараховані на вклад приєднуються до суми вкладу. Якщо дата повернення вкладу та виплати нарахованих, але не виплачених процентів на вклад припадає на вихідні (святкові, неробочі дні, їх виплата Члену КС здійснюється в перший робочий день, шо слідує за вихідним (святковим, неробочим) днем. У цьому випадку, після закінчення строку дії договору протягом таких вихідних (святкових, неробочих) днів проценти не нараховуються і не виплачуються. З настанням терміну повернення вкладу, вклад повертається Члену КС разом із нарахованими, але не виплаченими процентами, відповідно до п. 2.10 договору. Даним договором не передбачається дострокове повернення вкладу чи його частини на вимогу Члена КС. Згідно з домовленостей сторін (п.п. 3.2.2 договору № 44/10-21/В1 від 13.10.2021 про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок) Спілка зобов`язується нараховувати та виплачувати проценти за вкладом. Відповідно до п.п. 3.2.8 договору № 44/10-21/В1 від 13.10.2021 спілка зобов`язана повернути вклад та нараховані проценти за вкладом по закінченню строку вкладу, а у випадку, якщо договором передбачено дострокове повернення вкладу, повернути вклад протягом 30 днів з дня отримання письмової вимоги. Підпунктами 3.3.1 - 3.3.5 п. 3.3 договору № 44/10-21/В1 від 13.10.2021 визначено, що член КС має право: протягом строку дії Договору поповнювати Вклад грошовими коштами на умовах, визначених п.2.2. договору; отримати нараховані проценти на умовах визначених договором; отримувати інформацію про стан вкладу; доручити, шляхом видачі довіреності, третій особі розпоряджатися коштами на депозитному рахунку: отримувати нараховані проценти за договором, поповнювати суму вкладу, отримувати вклад по закінченні договору. Член КС не має права уповноважувати третю особу на підписання договору про залучення вкладу на депозитний рахунок чи додаткових угод, окрім випадків, коли член КС через вади зору чи іншу тяжку хворобу, не може прочитати текст договору та/або підписати його самостійно. Згідно з п.п. 3.4.1 - 3.4.3 п. 3.4 договору № 44/10-21/В1 від 13.10.2021 спілка мас право: вимагати від Члена КС надання документів, необхідних для оформлення вкладу та здійснення відповідних виплат (повернення вкладу та виплати нарахованих процентів) па користь члена КС; протягом строку дії кредитного договору, забезпеченням якого є застава майнових прав Члена КС за даним договором, не повертати внесок в сумі невиконаних зобов`язань Членом КС; достроково повернути вклад з власної ініціативи з дотриманням п. 2.9. договору Як зазначалось вище, визначену договором суму вкладу у розмірі 50000,00 грн. (п`ятдесят тисяч гривень 00 копійок) позивачем було внесено на депозитний рахунок шляхом сплати КС «Експрес Кредит Юніон Україна» в особі відокремленого підрозділу Відділення №1 КС «Експрес Кредит Юніон Україна» вкладу, що підтверджується розрахунковою квитанцією до прибуткового касового ордеру №298 від 13.10.2021 на суму 50000,00 грн. (п`ятдесят тисяч гривень 00 копійок) із призначенням платежу «вклад на депозитний рахунок згідно договору № 44/10-21/В1 від 13.10.2021». З огляду на викладене, враховуючи укладення між сторонами договору про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок (вклад з періодичною виплатою процентів та поповненням) № 44/10-21/В1 від 13.10.2021, підтвердження факту внесення позивачем грошових коштів згідно договору № 44/10-21/В1 від 13.10.2021 на суму 50000,00 грн. (п`ятдесят тисяч гривень 00 копійок) та приймаючи до уваги, що відповідач ухиляється від взятих на себе зобов`язань щодо повернення суми вкладу, то слід дійти до обґрунтованого висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача 50 000,00 грн. (п`ятдесят тисяч гривень 00 копійок) як суми коштів, внесених на депозит. Окрім цього, позивач відповідно до положень чинного законодавства України та умов договору про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок (вклад з періодичною виплатою процентів та поповненням) № 44/10-21/В1 від 13.10.2021 має право на стягнення з відповідача відсотків, нарахованих відповідно до п. 1.3 договору № 44/10-21/В1 від 13.10.2021. При визначенні розміру відсотків, передбачених до виплати, необхідно виходити з вищевикладеного правового врегулювання, а також положень договору, згідно з якими нарахування відсотків починається з дня, наступного за днем надходження вкладу у Спілку, та закінчується у день, що передує дню повернення вкладу по закінченню строку дії договору; домовленостей учасників про те, що Спілка здійснює нарахування відсотків на вклад на підставі договору з дотриманням вимог п.п. 2.3.6. положення про фінансові послуги в останній календарний день кожного місяця та «13» числа кожного місяця, а нарахування відсотків здійснюється з урахуванням календарної кількості днів у місяці та у році (п.п. 2.3-2.5. договору). Відтак, позивач вважає необхідним виконати розрахунок відсотків, як передбачених умовами договору, у період з 14.10.2021 по 13.11.2022 року включно, що становитиме: 50 000 * 13 % /100 % * 396 (днів прострочення) / 365 = 7 052,05 (сім тисяч п`ятдесят дві гривні 05 копійок). Таким чином, сума боргу відповідача за договором № 44/10-21/В1 від 13.10.2021 про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок (вклад з періодичною виплатою процентів та поповненням) складає 57 052,05 грн. (п`ятдесят сім тисяч п`ятдесят дві гривні 05 копійок), з яких: 50 000,00 грн. (п`ятдесят тисяч гривень 00 копійок) - сума внеску; 7 052,05 грн. (сім тисяч п`ятдесят дві гривні 05 копійок) - сума нарахованих, але невиплачених відсотків. Окрім того, враховуючи правові висновки, викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.01.2022 року (справа №761/16124/15-ц) та з огляду на невиконання відповідачем своїх зобов`язань за договором вкладу, наявні правові підстави для стягнення з відповідача пені згідно з ч.5 ст.10 Закону України «Про захист прав споживачів» в розмірі 3% за кожен день прострочення, де базою нарахування пені слід вважати суму несплачених процентів - 7 052,05 грн. (сім тисяч п`ятдесят дві гривні 05 копійок), то сума пені за розрахунком позивача (додається до позову) становить 31522,7 грн. (тридцять одна тисяча п`ятсот двадцять дві гривні 70 копійок). Крім того, оскільки договірні зобов`язання боржником КС «Експрес Кредит Юніон» не було виконано, то позивач як кредитор вправі вимагати стягнення з боржника в судовому порядку сум інфляційних нарахувань та 3 % річних з 14 листопада 2022 року (з дати, з якої настав строк виконання зобов`язань) до повного виконання грошового зобов`язання. За розрахунком позивача [PERSON] загальна сума інфляційних втрат за період з листопада 2022 року по березень 2023 включно становить 2553,44 грн. (дві тисячі п`ятсот п`ятдесят три гривні 44 копійки), а загальна сума розміру 3 % річних за період з 14 листопада 2022 року по 11 квітня 2023 року включно становить 698,69 грн. (шістсот дев`яносто вісім гривень 69 копійок). Підсумовуючи вищевикладене, на користь [PERSON] в Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон», відокремленого підрозділу Відділення №1 Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон» наявна заборгованість за договором № 44/10-21/В1 від 13.10.2021 про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок (вклад з періодичною виплатою процентів та поповненням) у розмірі 91826,88 грн., з яких: 50 000,00 грн. - сума внеску; 7 052,05 - сума нарахованих, але невиплачених відсотків; 31522,7 грн. - сума пені згідно з ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів»; 2 553,44 грн. - інфляційні втрати за період з листопада 2022 року по березень 2023 включно; 698,69 грн. - 3 % річних за період з 02 листопада 2022 року по 11 квітня 2023 року включно. Враховуючи вищенаведене, просить позов задовольнити. Позивач в судове засідання не з`явився, однак представник позивача Іськів І.З. подав до суду заяву, в якій підтримує позовні вимоги в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечує та просить суд розглядати справу у їх відсутності, а тому суд вважає за можливе заслухати справу на підставі наявних доказів. Представник відповідачів у судове засідання не з`явився повторно з невідомих суду причин, хоча належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи, що стверджується відмітками у журналі реєстрації вихідної кореспонденції, відзив відповідачем до суду подано не було, а тому оскільки в матеріалах справи достатньо доказів для розгляду справи без його участі, позивач не заперечував проти заочного розгляду справи, суд у відповідності до вимог статтей 280-283 ЦПК України вважає за можливе провести заочний розгляд справи на підставі наявних доказів. У відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд вважає за можливе розглянути дану справу у відсутності сторін без фіксування судового засідання технічними засобами. З`ясувавши дійсні обставини справи, права та обов`язки сторін, перевіривши зібрані по справі матеріали, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Згідно з положеннями ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до вимог ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У відповідності до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. При цьому дані докази повинні бути належними та достовірними, як це передбачено ст. ст. 77-79 ЦПК України. Судом встановлено та підтверджено письмовими доказами, що 13 жовтня 2021 року між Кредитною спілкою «Експрес Кредит Юніон Україна» (надалі за текстом - КС «Експрес Кредит Юніон Україна») та [PERSON] (Член КС) було укладено договір №44/10-21/В1 про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок (вклад з періодичною виплатою процентів та поповненням), згідно з п. 1.1 якого член кредитної спілки вносить строковий внесок (вклад) на депозитний рахунок (надалі - Вклад) до спілки, в сумі 50000 грн. (п`ятдесят тисяч гривень 00 копійок), а спілка приймає вклад на строк вказаний в п. 1.2 договору та зобов`язується на умовах і в порядку, передбачених договором повернути Члену КС вклад та виплачувати проценти за ставкою, передбаченою пунктом 1.3 цього договору. Відповідно до п.п. 1.2., 1.2.1., 1.2.2. договору №44/10-21/В1 від 13.10.2021 визначено, що строк вкладу становить 13 місяців, у зв`язку з чим договір діє до 13 листопада 2022 року. Дата внесення вкладу 13 жовтня 2021 року. Датою повернення вкладу - є наступний день, після дня закінчення строку дії договору. Планова дата повернення вкладу - 14 листопада 2022 року. Згідно з п. 1.3. договору №44/10-21/В1 від 13.10.2021 процентна ставка за вкладом встановлюється у розмірі 13% річних, з виплатою процентів щомісячно «14» числа на вимогу Члена КС. Сума вкладу на суму нарахованих, але невиплачених процентів не збільшується. Пунктом 1.4. договору № 44/10-21/В1 від 13.10.2021 встановлено, що даний договір передбачає пролонгацію лише за законом (п. 8.3. договору). Відповідно до п.п. 2.1 - 2.8 договору №44/10-21/В1 від 13.10.2021 вклад здійснюється Членом КС в термін визначений у п. 1.2.1. договору, шляхом внесення грошових коштів в національній валюті готівкою в касу спілки або шляхом безготівкового перерахунку зазначених коштів на поточний рахунок спілки, визначений в розділі 9 цього договору. Поповнення вкладу можливе протягом строку дії договору за згодою спілки в розмірі не менше 100 грн. (сто гривень). Нарахування процентів за договорами відбувається за фактичну кількість днів користування спілкою вкладом Члена КС. Нарахування процентів починається з дня, наступного за днем надходження вкладу у спілку та закінчується в день, що передує дню повернення вкладу по закінченні строку договору чи з інших підстав. В день повернення вкладу проценти не нараховуються. Нарахування спілкою процентів здійснюється з урахуванням календарної кількості днів у місяці та в році. Спілка здійснює нарахування процентів на вклад на підставі договору з дотриманням вимог п.п. 2.3.6. положення про фінансові послуги - в останній календарний день кожного місяця та 13 числа кожного місяця. Цього ж числа проценти нараховані на вклад приєднуються до суми вкладу. Якщо дата повернення вкладу та виплати нарахованих, але не виплачених процентів на вклад припадає на вихідні (святкові, неробочі дні, їх виплата Члену КС здійснюється в перший робочий день, шо слідує за вихідним (святковим, неробочим) днем. У цьому випадку, після закінчення строку дії договору протягом таких вихідних (святкових, неробочих) днів проценти не нараховуються і не виплачуються. З настанням терміну повернення вкладу, вклад повертається Члену КС разом із нарахованими, але не виплаченими процентами, відповідно до п. 2.10 договору. Даним договором не передбачається дострокове повернення вкладу чи його частини на вимогу Члена КС. Згідно з домовленостей сторін (п.п. 3.2.2 договору № 44/10-21/В1 від 13.10.2021 про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок) Спілка зобов`язується нараховувати та виплачувати проценти за вкладом. Відповідно до п.п. 3.2.8 договору №44/10-21/В1 від 13.10.2021 спілка зобов`язана повернути вклад та нараховані проценти за вкладом по закінченню строку вкладу, а у випадку, якщо договором передбачено дострокове повернення вкладу, повернути вклад протягом 30 днів з дня отримання письмової вимоги. Підпунктами 3.3.1 - 3.3.5 п. 3.3 договору №44/10-21/В1 від 13.10.2021 визначено, що член КС має право: протягом строку дії Договору поповнювати Вклад грошовими коштами на умовах, визначених п.2.2. договору; отримати нараховані проценти на умовах визначених договором; отримувати інформацію про стан вкладу; доручити, шляхом видачі довіреності, третій особі розпоряджатися коштами на депозитному рахунку: отримувати нараховані проценти за договором, поповнювати суму вкладу, отримувати вклад по закінченні договору. Член КС не має права уповноважувати третю особу на підписання договору про залучення вкладу на депозитний рахунок чи додаткових угод, окрім випадків, коли член КС через вади зору чи іншу тяжку хворобу, не може прочитати текст договору та/або підписати його самостійно. Згідно з п.п. 3.4.1 - 3.4.3 п. 3.4 договору № 44/10-21/В1 від 13.10.2021 спілка мас право: вимагати від Члена КС надання документів, необхідних для оформлення вкладу та здійснення відповідних виплат (повернення вкладу та виплати нарахованих процентів) па користь члена КС; протягом строку дії кредитного договору, забезпеченням якого є застава майнових прав Члена КС за даним договором, не повертати внесок в сумі невиконаних зобов`язань Членом КС; достроково повернути вклад з власної ініціативи з дотриманням п. 2.9. договору Як встановлено судом, визначену договором суму вкладу у розмірі 50000,00грн. (п`ятдесят тисяч гривень 00 копійок) позивачем було внесено на депозитний рахунок шляхом сплати КС «Експрес Кредит Юніон Україна» в особі відокремленого підрозділу Відділення №1 КС «Експрес Кредит Юніон Україна» вкладу, що підтверджується розрахунковою квитанцією до прибуткового касового ордеру №298 від 13.10.2021 на суму 50000,00грн. (п`ятдесят тисяч гривень 00 копійок) із призначенням платежу «вклад на депозитний рахунок згідно договору № 44/10-21/В1 від 13.10.2021» (а.с.20). 22.04.2022 позивач звернувся до кредитної спілки із заявою-вимогою про повернення вкладу та процентів (а.с.21), але відповіді не отримав та грошові кошти йому не повернуто. З огляду на викладене, враховуючи укладення між сторонами договору про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок (вклад з періодичною виплатою процентів та поповненням) №44/10-21/В1 від 13.10.2021, підтвердження факту внесення позивачем грошових коштів згідно договору № 44/10-21/В1 від 13.10.2021 на суму 50000,00 грн. (п`ятдесят тисяч гривень 00 копійок) та приймаючи до уваги, що відповідач ухиляється від взятих на себе зобов`язань щодо повернення суми вкладу, то слід дійти до обґрунтованого висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача 50000,00 грн. (п`ятдесят тисяч гривень 00 копійок) як суми коштів, внесених на депозит. Надаючи правову оцінку установленим у справі обставинам та спірним правовідносинам, суд виходить з такого. Підстави виникнення цивільних прав та обов`язків визначені в статті 11 ЦК України, зокрема, з договорів та інших правочинів. Відповідно до статі 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких вимог та умов відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України). Згідно з частиною першою статті 23 Закону України «Про кредитні спілки» внески (вклади) членів кредитної спілки на депозитні рахунки, а також нарахована на такі кошти та пайові внески плата (проценти) належать членам кредитної спілки на праві приватної власності. Кожний член кредитної спілки має право одержати належні йому кошти, зазначені в частині першій цієї статті, у порядку і строки, які визначені відповідно до частини сьомої статті 10 цього Закону, статуту кредитної спілки або укладеними з членом кредитної спілки договорами (абзац 3 частини другої статті 23 Закону України «Про кредитні спілки»). Відповідно до частини сьомої статті 10 Закону України «Про кредиті спілки» у разі припинення членства фізичної особи у кредитній спілці вступний внесок їй не повертається. Повернення обов`язкового пайового та інших внесків, крім вступного внеску, провадиться в порядку, передбаченому статутом кредитної спілки, але не пізніше ніж через один місяць після прийняття загальними зборами або спостережною радою кредитної спілки відповідного рішення. Повернення вкладів провадиться за взаємною згодою сторін або не пізніше строку, передбаченого відповідним договором. За своєю правовою природою договір про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок має багато спільного з договором банківського вкладу. Тому допустимим є застосування аналогії закону щодо прогалин правового регулювання відносин за договорами про залучення внеску (вкладу), які укладаються кредитними спілками. За змістом частини першої статті 1058 ЦК України за договором банківського вкладу (депозиту) одна сторона (банк), що прийняла від другої сторони (вкладника) або для неї грошову суму (вклад), що надійшла, зобов`язується виплачувати вкладникові таку суму та проценти на неї або дохід в іншій формі на умовах та в порядку, встановлених договором. Вклад (депозит) - це кошти в готівковій або у безготівковій формі, у валюті України або в іноземній валюті, які розміщені клієнтами на їх іменних рахунках у банку на договірних засадах на визначений строк зберігання або без зазначення такого строку і підлягають виплаті вкладнику відповідно до законодавства України та умов договору (стаття 2 Закону України «Про банки і банківську діяльність»). Згідно з частиною першої статті 1060 ЦК України договір банківського вкладу укладається на умовах видачі вкладу на першу вимогу (вклад на вимогу) або на умовах повернення вкладу зі спливом встановленого договором строку (строковий вклад). Відповідно до частин першої, п`ятої статті 1061 ЦК України банк виплачує вкладникові проценти на суму вкладу в розмірі, встановленому договором банківського вкладу. Якщо договором не встановлений розмір процентів, банк зобов`язаний виплачувати проценти у розмірі облікової ставки Національного банку України. Проценти на банківський вклад нараховуються від дня, наступного за днем надходження вкладу у банк, до дня, який передує його поверненню вкладникові або списанню з рахунка вкладника з інших підстав. Порядок надання депозитних послуг кредитними спілками визначений Правилами здійснення депозитних операцій для кредитних спілок, затвердженими розпорядження Державної комісії з регулювання ринків фінансових послуг від 30 грудня 2011 року №821 (далі Правила), відповідно до яких операції, які здійснюються із внесками (вкладами) на депозитні рахунки та включають залучення і виплату грошових коштів, нарахування та виплату процентів за такими внесками (вкладами), що підлягають обов`язковій фіксації в комплексній інформаційній системі кредитної спілки. Сума внеску (вкладу) на депозитний рахунок, строки дії договору залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок, умови залучення та повернення внеску (вкладу) на депозитний рахунок, а також нараховані на такі внески (вклади) на депозитний рахунок проценти (плата) визначаються між кредитною спілкою та членом кредитної спілки на договірних умовах. Договір про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок укладається в письмовій формі. Нарахування процентів визначається умовами договору про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок. Кредитні спілки повертають внески (вклади) на депозитні рахунки та сплачують нараховані проценти у строки, що визначені умовами договору про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок між вкладником і кредитною спілкою. Кредитна спілка виплачує вкладникові проценти на суму внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок у розмірі, який встановлюється в договорі про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок. Відповідно до абзацу 2 частини другої Розділу ІІ «Договірне регулювання операцій кредитної спілки з внесками (вкладами) членів кредитної спілки на депозитні рахунки» Правил, підтвердженням залучення внесків (вкладів) членів кредитної спілки на депозитні рахунки є укладені в письмовій формі договори, первинні бухгалтерські документи, оформлені згідно з вимогами законодавства України, та належним чином зафіксована в комплексній інформаційній системі кредитної спілки інформація про операції кредитної спілки з внесками (вкладами) членів кредитної спілки на депозитних рахунках. Такий правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 20.03.2019 у справі №121/11524/17 за подібними правовідносинами із справою, що розглядається. Крім того, Верховний Суд у постанові від 07.04.2020 по справі № 753/4256/17 зазначив, що порядок надання депозитних послуг кредитними спілками визначений Правилами здійснення депозитних операцій для кредитних спілок, затвердженими розпорядженням Державної комісії з регулювання ринків фінансових послуг від 30 грудня 2011 року № 821, відповідно до яких операції кредитної спілки з внесками (вкладами) членів кредитної спілки на депозитні рахунки - операції, які здійснюються із внесками (вкладами) на депозитні рахунки та включають залучення і виплату грошових коштів, нарахування та виплату процентів за такими внесками (вкладами), що підлягають обов`язковій фіксації в комплексній інформаційній системі кредитної спілки. Сума внеску (вкладу) на депозитний рахунок, строки дії договору залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок, умови залучення та повернення внеску (вкладу) на депозитний рахунок, а також нараховані на такі внески (вклади) на депозитний рахунок проценти (плата) визначаються між кредитною спілкою та членом кредитної спілки на договірних умовах. Договір про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок укладається в письмовій формі. Нарахування процентів визначається умовами договору про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок. Кредитні спілки повертають внески (вклади) на депозитні рахунки та сплачують нараховані проценти у строки, що визначені умовами договору про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок між вкладником і кредитною спілкою. Кредитна спілка виплачує вкладникові проценти на суму внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок в розмірі, який встановлюється в договорі про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок. Статтею 610 ЦК України визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Суд встановив, що на час звернення до суду відповідач, незважаючи на вимогу позивача про повернення вкладу, не повернув позивачу вклад (внесок) за Договором в сумі 50000,00грн., а також проценти в розмірі 7052,05грн. Суд зазначає, що вказаний розмір боргу відповідача перед позивачем, відповідач не заперечував та не спростовував. Положеннями ст. 611 ЦК України передбачено, що в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Якщо зобов`язання виконано не належним чином, то воно не припиняється, а, навпаки, на особу, яка допустила неналежне виконання, покладаються додаткові юридичні обов`язки, у тому числі ті, що передбачені статтею 625 ЦК України. Ст. 625 ЦК України передбачено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Таким чином, у ст. 625 ЦК України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення (договір чи делікт). Тобто, приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань. Аналогічний висновок зробила Велика Палата Верховного Суду у постановах від 16 травня 2018 року у справі № 686/21962/15-ц (провадження № 14-16цс18) та від 19 червня 2019 року у справі № 646/14523/15-ц (провадження № 14-591цс18). Отже, положення ст. 625 ЦК України передбачають, що зобов`язання можуть виникати безпосередньо з договорів та інших правочинів, передбачених законом, а також угод, які не передбачені законом, але йому не суперечать, а в окремих випадках встановлені актами цивільного законодавства цивільні права та обов`язки можуть виникати з деліктного зобов`язання та рішення суду. Аналогічні за змістом висновки зроблені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 червня 2019 року у справі № 646/14523/15-ц (провадження № 14-591цс18), обставини справи якої схожі із обставинами справи, яка переглядається, щодо виникнення між сторонами на підставі судового рішення грошового зобов`язання у зв`язку зі стягненням грошових коштів на відшкодування шкоди, невиконання якого зумовлює застосування положень ч. 2 ст. 625 ЦК України. Оскільки внаслідок невиконання боржником грошового зобов`язання у кредитора виникає право на отримання сум, передбачених статтею 625 цього Кодексу, за увесь час прострочення, тобто таке прострочення є триваючим правопорушенням, то право на позов про стягнення інфляційних втрат і 3 % річних виникає за кожен місяць з моменту порушення грошового зобов`язання до моменту його усунення. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 10 квітня 2018 року у справі №910/10156/17 вказала, що приписи статті 625 ЦК України поширюються на всі види грошових зобов`язань, та погодилася з висновками Верховного Суду України, викладеними у постанові від 01 червня 2016 року у справі № 3-295гс16, за змістом яких грошове зобов`язання може виникати між сторонами не тільки з договірних відносин, але й з інших підстав, передбачених цивільним законодавством. Оскільки неправомірними діями відповідачів позивачеві було завдано збитків, по суті матеріальної шкоди, яка виражена в грошовому еквіваленті, а відтак є грошовим зобов`язанням, суд вважає, що позовні вимоги позивача про стягнення індексу інфляції та трьох відсотків річних узгоджуються з положеннями частини 2 статті 625 ЦК України. Так, позивачем надано розрахунок індексу інфляції і 3 % річних з суми вказаного вище боргу відповідно до ст. 625 ЦК України, що становить 3 % річних за користування чужими грошовими коштами за період з 02.11.2022 року по 11.04.2023 року в розмірі 698,69грн., інфляційні втрати за період з листопада 2022 року по березень 2023 року в розмірі 2553,44грн. (а.с.15-16). Відповідачами не спростовано вищенаведений розрахунок. Крім того, за своєю правовою природою договір про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок має багато спільного з договором банківського вкладу, а тому відповідно до наведеної правової позиції Верховного Суду у постанові від 20.03.2019 у справі № 121/11524/17 допустимим є застосування аналогії закону щодо прогалин правового регулювання відносин за договорами про залучення внеску (вкладу), які укладаються кредитними спілками. Позивач [PERSON] є споживачем фінансових послуг, а відповідач КС «Експрес Кредит Юніон» - їх виконавцем, тому відповідач має нести відповідальність, передбачену частиною п`ятою статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів» за неналежне надання цих послуг у вигляді сплати пені у розмірі трьох процентів вартості послуги за кожний день прострочення. За змістом пункту 17 частини першої статті 1 Закону України «Про захист прав споживачів» послуга - це діяльність виконавця з надання (передачі) споживачеві певного визначеного договором матеріального чи нематеріального блага, що здійснюється за індивідуальним замовленням споживача для задоволення його особистих потреб. Відповідно до частини п`ятої статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі, коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі, коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення. Сплата виконавцем неустойки (пені), встановленої у разі невиконання, прострочення виконання або іншого неналежного виконання зобов`язання, не звільняє його від виконання зобов`язання в натурі. У постанові Верховного Суду від 05 серпня 2020 року у справі №759/423/19 вказано, що володілець банківського рахунку є споживачем фінансових послуг, а банк - їх виконавцем та несе відповідальність за неналежне надання цих послуг, передбачену частиною п`ятою статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів», а саме: сплату пені у розмірі трьох процентів вартості послуги за кожний день прострочення. Відповідно до постанови Великої Палати Верховного суду від 25.01.2022 року (справа №761/16124/15-ц) до спірних правовідносин споживача фінансових послуг та банку в разі невиконання банком зобов`язань за договором банківського вкладу підлягає застосуванню частина п`ята статті 10 Закону про захист прав споживачів, проте дійсний зміст приписів цієї норми слід трактувати так, що пеня, яка має бути сплачена виконавцем, нараховується на суму, що складає грошовий вимір відплатності відповідного договору. У такому разі базою нарахування пені згідно з частиною п`ятою статті 10 Закону про захист прав споживачів слід вважати проценти на суму вкладу або дохід в іншій формі (статті 1058, 1061 ЦК України), що підлягає сплаті банком вкладникові за використання вкладу. Сума вкладу не може бути врахована в базі нарахування пені відповідно до приписів частини п`ятої статті 10 Закону про захист прав споживачів. Враховуючи правові висновки, викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.01.2022 року (справа №761/16124/15-ц) та з огляду на невиконання відповідачем своїх зобов`язань за договором вкладу, наявні правові підстави для стягнення з відповідача пені згідно з ч.5 ст.10 Закону України «Про захист прав споживачів» в розмірі 3% за кожен день прострочення, де базою нарахування пені слід вважати суму несплачених процентів - 7052,05 грн., то сума пені за розрахунком позивача становить 31522,7 грн. та підлягає стягненню з відповідача. Таким чином, оскільки відповідач прострочив виконання своїх зобов`язань перед позивачем, то суд вважає вимоги [PERSON] обґрунтованими. Відповідно до пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Проте, суд вважає, що вказаний пункт не поширюється на правовідносини, що склались між позивачем та відповідачем на підставі Договору про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки. Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Стаття 12 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Приписами п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків … має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Зокрема, у п.33 рішення ЄСПЛ від 19.02.2009 року у справі «Христов проти України» суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. У п.26 рішення ЄСПЛ у справі «Надточій проти України» та п.23 рішення ЄСПЛ у справі «Гурепка проти України» наголошується на принципі рівності сторін - одному із складників ширшої компетенції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом. Відповідно до ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони гуртуються. Міра, до якої суд має виконати обв`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Справа "Серявін та інші проти України" № 4909/04 §58 ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Таким чином, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог, оцінивши належним чином зібрані по справі докази кожен окремо на їх достовірність та допустимість, а також їх достатність та взаємний зв`язок у сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення. Відповідно до ч. 2 ст. 141 ЦПК України з відповідача в дохід держави підлягає стягненню судовий збір. Оскільки позивач при подачі позову звільнений від сплати судового збору відповідно до Закону України «Про судовий збір», а тому із відповідача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1073,60 грн. Щодо стягнення з відповідача на користь позивача понесених ним витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 20000 грн., суд зазначає наступне. Згідно ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Згідно ч. 1 ст. 137 ЦПК витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. У відповідності до ч. 2 ст. 137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Відповідно до ч.3 ст.137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує ЄСПЛ, присуджуючи судові витрат на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, у рішеннях від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України» (пункт 80), від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України» (пункти 34-36), від 23 січня 2014 року у справі «East/West Alliance Limited» проти України», від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України» (пункт 95) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим. У рішенні ЄСПЛ від 28 листопада 2002 року у справі «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір. В підтвердження понесених позивачем судових витрат на професійну правничу допомогу суду було надано ордер про надання правничої допомоги від 21.04.23р. адвокатом Іськів І.З., свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю адвоката Іськів І.З. та вказано що попередній розрахунок суми судових витрат становить 20000 гривень. Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд має з`ясувати склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Розмір витрат на оплату правової допомоги визначається за домовленістю між стороною та особою, яка надає правову допомогу. Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. Враховуючи те, що адвокатом Іськів І.З. не подано суду документального підтвердження витрат на правову допомогу та розрахунку таких витрат, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Outcome: approved