Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-24 00:00:00

До Красноармійського міськрайонного суду Донецької області звернувся [PERSON] , від імені та в інтересах якого діє представник адвокат Назаренко Алла Сергіївна, з позовом до Покровської міської військової адміністрації Покровського району Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [PERSON] є племінником [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] в с. Плоске Броварського району Київської області, після смерті якого відкрилася спадщина, до складу якої входить об`єкт нерухомого майна: земельна ділянка площею 5,09 гектари, розташована на території Срібненської сільської ряди Покровського (Красноармійського) району Донецької області, цільове призначення - для ведення фермерського господарства, кадастровий номер 1422786500:10:000:0175, належна спадкодавцю на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯГ № 753558, виданий 01.03.2007 року Красноармійською районною державною адміністрацією. Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. [PERSON] за життя скористався наданим ст. 1234 ЦК України правом на залишення заповіту. Відповідно до заповіту від 19 вересня 2011 року - [PERSON] на випадок смерті зробив розпорядження, а саме: належну йому на праві приватної власності земельну ділянку за адресою: Донецька область, Покровський (Красноармійський) район, Срібненська сільська рада, кадастровий номер 1422786500:10:000:0175 заповів [PERSON] . Заповіт посвідчений приватним нотаріусом, є чинним, не відкликаний, що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 28104359 від 19.09.2011 р. Таким чином, [PERSON] є єдиним спадкоємцем спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Особи, які в силу ст. 1241 ЦК України спадкують обов`язкову частку у спадщині незалежно від змісту заповіту - відсутні. Статтями 1268, 1269 ЦК України визначено порядок прийняття спадщини. Згідно ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. [PERSON] фактично вступив в управління і володіння спадковим майном, після смерті [PERSON] й до теперішнього часу оброблює земельну ділянку, утримує в належному стані відповідно до цільового призначення. З положень ч. 1 ст. 1269 ЦК України вбачається, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. З дотриманням вказаної правової норми, - 23.06.2023 року [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Покровського районного нотаріального округу Донецької області із заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом на нерухоме майно (земельну ділянку) після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Постановою приватного нотаріуса від 12.06.2023 року у вчиненні нотаріальної дії за заявою [PERSON] , а саме видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] відмовлено з причини встановленого ст. 1270 ЦК України шестимісячного строку для прийняття спадщини. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Відповідно до пункту 2 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» - позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Спадкова справа за спадкодавцем [PERSON] , померлим [INFO] не відкривалася. Спадкоємці за законом, якими прийнято спадщину після смерті [PERSON] - відсутні. Син [PERSON] - [PERSON] , 1977 року народження заяву про прийняття спадщини після смерті батька до нотаріальної контори не подав. [PERSON] обізнаний про заповіт, що залишив [PERSON] , таке розпорядження батька на випадок смерті відповідач не оспорює. [PERSON] перебуває з позивачем [PERSON] в доброзичливих родинних стосунках, не висловлює заперечень проти спадкування позивачем земельної ділянки, будь-які майнові претензії між ними відсутні. Спадщиною, майнові права на яку заявляє позивач [PERSON] є земельна ділянка розташована на території с. Срібне (колишня Срібненська сільська рада Красноармійського району Донецької області). Срібненська сільська рада відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 721-р від 12.06.2020 року «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Донецької області» входить до складу Покровської міської громади Покровського району Донецької області. За таких обставин, з урахуванням відсутності спадкоємців, якими прийнято спадщину, відповідачем за даним позовом визначено Покровську міську військову адміністрацію Донецької області, - утворена Указом Президента України № 620/2022 від 01.09.2022 року, та виконуюча функції / повноваження органу місцевого самоврядування відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану» № 389-УІІІ від 12.05.2015 року. Визначення належним відповідачем у справах про додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини саме орган місцевого самоврядування за місцем знаходження спадкового нерухомого майна, а не за місцем відкриття спадщини (місцем смерті спадкодавця) - відповідає правовому висновку Верховного суду в постанові від 07.11.2018 року у справі № 526/1773/17. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такі висновки відповідають рекомендаціям, викладеним в п. 24 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», а також правовій позиції, висловленій Верховним судом України при розгляді справи № 6-1486цс15. Відповідно до правової позиції Верховного суду у справі ВС / КЦС в постанові від 26.06.2019 року по справі № 565/1145/17 - вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Так, позивач [PERSON] є головою Фермерського господарства «Перспектива», основний вид діяльності вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур. Земельна ділянка площею 5,09 гектара, кадастровий номер 1422786500:10:000:0175, розташована на території с. Срібне (колишня Срібненська сільська рада Красноармійського району Донецької області) використовується, обробляється Фермерським господарством «Перпектива» з 2007 року, тобто з моменту виділу земельної частки у власність дядька позивача - [PERSON] . Жодного разу земельна ділянка не вибувала із діяльності ФГ «Перспектива». На підставі заповіту від 19.09.2011 року [PERSON] визначив спадкоємцем прав власності на земельну ділянку саме племінника [PERSON] . Після смерті дядька позивач вступив у право управління спадковим майном, забезпечив його збереження, сплачує земельний податок, земельна ділянка не вибула із його володіння. [PERSON] , будучи юридично не досвідченою особою, при наявності на його ім`я заповіту та за тією обставиною, що він є єдиним фактичним володільцем земельної ділянки, - помилково визначив, що є таким, що вступив у права на спадкове майно без додаткової потреби подати заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При виникненні потреби включити земельну ділянку до статутного капіталу ФГ «Перспектива», - позивачем [PERSON] вчинено дії для переоформлення правовстановлюючих документів на нерухоме майно, однак у видачі свідоцтва про право на спадщину відмовлено з причини пропуску шестимісячного строку на подачу заяви про прийняття спадщини. Позивач просить суд визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини за заповітом, відкритої після смерті [PERSON] , який помер [INFO] строком 2 (два) місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою суду від 18 вересня 2023 року відкрито провадження у справі та визначено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовче провадження. Ухвалою суду від 28 листопада 2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивач та його представник в судове засідання не з`явились. Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без її участі, на задоволені позову наполягає. Представник відповідача Покровської міської військової адміністрації Покровського району Донецької області до судового засідання не з`явився. До суду надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника військової адміністрації та винести рішення на розсуд суду. Суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи. Частиною 2 статті 247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. [INFO] в селі Плоске Броварського району Київської області помер дядько позивача [PERSON] , місце державної реєстрації Виконавчий комітет Плосківської сільської ради Броварського району Київської області, свідоцтво про смерть якого повторно видано Покровським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області 26 квітня 2017 року (свідоцтво серія [NUMBER] (а.с.11). При житті [PERSON] склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Красноармійського міського нотаріального округу Донецької області Коваленко О.В. 19 вересня 2011 року, зареєстрований в реєстрі за №4457, заповівши [PERSON] , 1988 року народження, належну йому земельну ділянку, яка знаходиться за адресою: Донецька область, Красноармійський район, Срібненська сільська рада, кадастровий номер 1422786500:10:000:0175 (а.с.14). Відповідно до статті 1216 ЦК України,\~ спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). У статті 1218 ЦК України зазначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно положень статті 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом. Згідно статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Позивач є єдиним спадкоємцем спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Особи, які в силу ст. 1241 ЦК України спадкують обов`язкову частку у спадщині незалежно від змісту заповіту відсутні. [PERSON] фактично вступив в управління і володіння спадковим майном, після смерті [PERSON] й до теперішнього часу оброблює земельну ділянку, утримує в належному стані відповідно до цільового призначення. 12 червня 2023 року постановою приватного нотаріуса Покровського районного нотаріального округу Донецької області О. Климової позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті - [PERSON] , померлого [INFO] , оскільки позивач [PERSON] із заявою про прийняття спадщини не звернувся у встановлений законодавством строк шість місяців, і не є особою як це передбачено п.4 ст.1268 ЦК України, на підставі п.1 ст.1272 ЦК України вважається таким, що пропустив строк для прийняття спадщини (а.с.16). Згідно з інформацією, наданою приватним нотаріусом Покровського районного нотаріального округу Донецької області О.В. Климовою від 04.10.2023 вих.№ 290/01-09 повідомлено, що згідно даних інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) спадкової справи після смерті [PERSON] померлого [INFO] не заводилось, свідоцтв про право на спадщину не видавалось. Згідно даних Спадкового реєстру (Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від імені померлого посвідчувався заповіт [PERSON] , приватним нотаріусом Покровського районного нотаріального округу Донецької області 19.09.2011 року за реєстровим № 4457. 12.06.2023 року за №159/02-31 була винесена постанова [PERSON] про відмову у вчиненні нотаріальної дії, щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з неприйняттям спадщини у встановлений строк, після смерті [PERSON] . На підставі\~статті 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною 3 статті 1272\~ЦК України визначено, що\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Відповідно до пункту 24\~ Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. \~ \~ \~ \~При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. \~ \~ \~ \~Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. \~ \~ \~ \~Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване\~статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Вирішуючи питання про визначення позивачу додаткового строку, судом встановлено, що позивач [PERSON] є головою Фермерського господарства «Перспектива», основний вид діяльності вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур. Земельна ділянка площею 5,09 гектара, кадастровий номер 1422786500:10:000:0175, розташована на території с. Срібне (колишня Срібненська сільська рада Красноармійського району Донецької області), спадкоємцем якої за заповітом після смерті померлого [INFO] [PERSON] позивач, використовується, обробляється Фермерським господарством «Перпектива» з 2007 року, тобто з моменту виділу земельної частки у власність дядька позивача - [PERSON] . Жодного разу земельна ділянка не вибувала із діяльності ФГ «Перспектива». Після смерті дядька позивач вступив у право управління спадковим майном, забезпечив його збереження, сплачує земельний податок, земельна ділянка не вибула із його володіння. Однак, будучи юридично не досвідченою особою, при наявності на його ім`я заповіту та за тією обставиною, що він є єдиним фактичним володільцем земельної ділянки, - помилково визначив, що є таким, що вступив у права на спадкове майно без додаткової потреби подати заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини. Враховуючи викладене, наявність у позивача поважних причин пропуску строку для звернення до нотаріусу з заявою про прийняття спадщини, заявлені позовні вимоги позивача про надання йому додаткового строку для прийняття спадщини є законними, обґрунтованими та підлягають задоволенню. На підставі викладеного,\~\~

Outcome: approved