Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-19 00:00:00

\~ \~ \~ \~У травні 2020 року до суду звернувся позивач із позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 300000 грн. Свій позов обґрунтовував тим, що йому на праві приватної власності належить житловий будинок, який знаходиться за адресою [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право влас\-ності на нерухоме майно, виданим 28.10.2010 року виконкомом Броварської міської ради. Позивач посилався на те, що 07.12.2015 року між позивачем та відповідачем укладений договір оренди вищезазначеного будинку, відповідно до якого позивач як орендодавець надав, а відповідач як орендар прийняла в строкове платне користування зазначений будинок терміном на 11 місяців. Цим договором також було передбачено, що якщо жодна сторона в термін 1 міс. до закінчення Даного Договору письмово не повідо\-мить про намір його розірвати, Даний Договір автоматично пролонгується на термін 11 міс., що цілком узгоджується з положенням ст.764 цього самого Кодексу. Виходячи з цього положення Договору, відповідач користувалась належним позивачу будинком до 22.04. 2020 року, до моменту вивезення своїх речей із будинку, повідомивши про те, що більше кори\-стуватися цим майном не має наміру. Під час вивезення відповідачем своїх речей стало очевидним, що будинок суттєво пошкоджено і не придатний для його використання за призначенням у такому стані, у зв`язку з чим потребує проведення відновлюваних робіт. У приватній бесіді та спеціально організованих зустрічах відповідач визнає запо\-діяну шкоду, але не виявляє готовність усунути її шляхом наймання відповідних спеціалістів або понесення необхідних для цього витрат. Позивач посилається на те, що у договорі оренди зазначено, що стан об`єкта оренди на момент його пере\-дачі відповідачу був задовільний, але стан цього самого об`єкта на момент виїзду відпо\-відача з цього приміщення можна назвати жахливим, внаслідок чого його не можна вико\-ристовувати за призначенням без проведення відновлювальних робіт. \~ \~ \~ \~Позивач вважає, що з урахуванням обставин справи (зокрема, відмови відповідача добро\-вільно відновити попередній стан пошкодженого майна) доцільно зобов`я\-зати відповідача відшкодувати завдані збитки у повному обсязі, розмір яких буде визнача\-тися відповідною експертизою. На день звернення до суду за попередніми даними спеціалістів, розмір відновлювального ремонту може сягнути більше 300000 грн. Виходячи з цього станом на момент подання цього позову розмір заподіяної позивач визначив у сумі 300000 грн. 10 червня 2020 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області заяву позивача по первісному позову задоволено, накладено арешт із забороною відчуження на нерухоме майно, що належить на праві приватної власності [PERSON] , а саме: житловий будинок, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 362273832212, загальною площею 121,5 кв.м., житловою площею 59,1 кв.м., розташований за адресою: [ADDRESS] ; земельну ділянку, кадастровий номер 3221280801:01:081:0127, цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), площею 0,0332 га, розташовану за адресою: [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~18 червня 2020 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області прийнято позовну заяву до розгляду і відкрити провадження у справі, ухвалено розгляд справи здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 11 год. 40 хв. 31 липня 2020 року. \~ \~ \~ \~24 липня 2020 року надійшла позовна заява із збільшеними позовними вимогами, а саме позивач просив суд стягнути із відповідача на його користь 2459162 грн. 83 коп. в рахунок відшкодування завданих йому збитків, а також в разі задоволення позову стягнути із відповідача усі судові витрати. \~ \~ \~ \~Так, у вказаній позовній заяві позивач посилався на те, що крім договору оренди від 07.09.2019 року уклав аналогічний договір, який замінював попередній, між ним та відповідачем відповідно до вимог ст.ст. 759-763 ЦК України був укладений 07.09.2019 року, згідно якого позивач як орендодавець надав, а відповідач як орендар прийняла в строкове платне корис\-тування зазначений вище будинок на строк до 06.09.2021 року. В акті приймання-передачі цього об`єкту оренди сторони договору, засвідчили, що об`єкт передано в стані, придатному для використання відповідно до умов Договору. Позивач зазначив, що належний йому будинок ще до спливу строку договору відповідачем залишено в стані, який не дозволяє експлуатувати його за призначенням, він позбавлений можливості передати його в оренду іншим особам, у зв`язку з чим він не отримує той дохід, на який міг би розраховувати. За умовами цього договору орендна плата за користуванням об`єкта оренди стано\-вила 55000,00 грн. З урахуванням того, що відповідач виїхала з орендованого будинку 22.04.2020 року, станом на 30.09.2020 року розмір упущеної вигоди за ці 5 місяців складає (5x55.000) 275000,00 грн. \~ \~ \~ \~Позивач зазначив, що станом на момент подання цієї позовної заяви документально підтверджуються його витрати на оплату: - судового збору при зверненні до суду з цим позовом, загальний розмір якого скла\-дає 10510,00 грн. - послуги з визначення вартості відновлювального ремонту, розмір якої складає 5000,00 грн. \~ \~ \~ \~31 липня 2020 року ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області в задоволенні заяви відповідача [PERSON] про закриття провадження в справі №361/3305/20 за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди відмовлено. 14 вересня 2020 року ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області заяву представника відповідача [PERSON] із запереченнями проти розгляду в порядку спрощеного позовного провадження справи № 361/3305/20 задоволено, ухвалено розгляд цивільної справи № 361/3305/20 здійснювати за правилами загального позовного провадження та замінити судове засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням, призначено у справі підготовче судове засідання на 30 вересня 2020 року о 09 год. 50 хв. \~ \~ \~ \~22 вересня 2020 року ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області накладено арешт із забороною відчуження на нерухоме майно, що належить на праві приватної власності [PERSON] , а саме: житловий будинок, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 362273832212, загальною площею 121,5 кв.м., житловою площею 59,1 кв.м., розташований за адресою: [ADDRESS] ; земельну ділянку, кадастровий номер 3221280801:01:081:0127, цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), площею 0,0332 га, розташовану за адресою: [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~02 жовтня 2020 року до суду надійшла зустрічна позовна заява [PERSON] . До [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 3888237 грн. 96 коп., а також стягнути судовий збір в розмірі 3883 грн. 00 коп. \~ \~ \~ \~Зустрічний позов обґрунтований тим, що 07 вересня 2019 року між [PERSON] та [PERSON] укладений Договір оренди об`єкту № б/н від 07.09.2019 року, відповідно п.1.1. Договору відповідач (позивач за первісним позовом) надав у платне строкове користування нерухоме майно, а саме: земельну ділянку площею 0,13 га з усіма будинками, що на ній знаходяться за адресою: [ADDRESS] , яка належить на праві приватної власності Відповідачеві (Позивачеві за первісним позовом). Оформлення передання об`єкта оренди від орендодавця до орендаря і в зворотному порядку актом приймання-передачі об`єкта нерухомості вимагає ст. 795 ЦКУ. Саме з підписання цього документа обчислюють строк дії, а також припинення договору оренди (якщо інше не встановлено самим договором. Відповідно до Договору оренди об`єкту №б/н від 07 вересня 2019 року: Строк оренди починається з моменту прийняття Орендарем від Орендодавця Об`єкту за актом прийому-передачі відповідно до умов Договору та закінчується 06 вересня 2021 року. Орендар вступає в строкове платне користування не раніше дати підписання Сторонами вказаного Акту приймання-передачі. Вищевказані приміщення використовувались позивачем (відповідачем за первісним позовом) з метою провадження господарської діяльності, зокрема: денного догляду за дітьми та організації інших видів відпочинку та розваг. Разом з тим, позивач по первісному позову звернула увагу на те, що дані приміщення (будинок [ADDRESS] ) використовувались позивачем (відповідачем за первісним позовом) починаючи з 07 грудня 2015 року на підставі Договору оренди квартири/будинку у приватної особи. З метою ведення господарської діяльності позивачем (відповідачем за первісним позовом) здійснювалось оснащення будинку, зокрема придбавались та в подальшому розміщувались необхідні меблі, устаткування, інвентар, комп`ютерна техніка та інші необхідні товари матеріальної цінності за адресою провадження господарської діяльності: [ADDRESS] . Проте, на підставі Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникнення і поширення коронавірусної хвороби (СOVID-19), Постанови Кабінету Міністрів України №211 від 11 березня 2020 року Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СOVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 на всій території України запроваджено карантин з 12 березня 2020 року до 22 травня 2020 року та в подальшому 21 травня 2020 року опублікована постанова Кабінету Міністрів України № 392 (зі змінами), якою карантин в Україні продовжено до 31 липня 2020 року. Міста України починаючи з 12 березня 2020 року перейшли на карантин, в результаті чого введено заборону відвідування шкіл, дитсадків, розважальних закладів та масових заходів. Зважаючи на виниклу ситуацію, а саме фактичне унеможливлення ведення господарської діяльності та, відповідно, отримання прибутку, позивачем (відповідачем за первісним позовом) та відповідачем (позивачем за первісним позовом) було прийнято рішення використовувати позивачем (відповідачем за первісним позовом) лише один будинок розміщений на земельній ділянці площею 0,13 га розташований за адресою: [ADDRESS] (визначений, як будинок [ADDRESS] . Договору оренди від 07.09.2019 року). Однак, відповідач (позивач за первісним позовом) без будь-якого офіційного попередження змінив своє рішення, щодо подальшого використання позивачем (відповідачем за первісним позовом) та 23 квітня 2020 року фактично не допустив позивача (відповідача за первісним позовом) не тільки до будинку [ADDRESS] , а й повністю обмежив доступ до речей та майна позивача (відповідача за первісним позовом), що стало підставою для звернення позивача (відповідача за первісним позовом) до органів Національної поліції за захистом порушених прав та охоронюваних законом інтересів. Проте, згідно Висновком від 07.05.2020 року по матеріалам ЄО №10657, №10666, №10675 Броварського відділу поліції ГУНП в Київській області складеним за результатами звернення позивача від 23.04.2020 року (відповідача за первісним позовом) та висновком від 05.08.2020 року по матеріалам ЄО №21719 Броварського відділу поліції ГУНП в Київській області складеним за результатами звернення позивача (відповідача за первісним позовом) від 30.07.2020 року Броварським відділом поліції ГУНП в Київській області роз`яснено, що з аналізу дій (подій) викладених у відповідних зверненнях [PERSON] та за результатами опитування [PERSON] , який підтвердив факт недопущення [PERSON] до приміщень за адресою: [ADDRESS] , а також до речей та майна [PERSON] (опитування здійснювалось за зверненням від 24.03.2020 року), вбачаються незавершені цивільно-правові відносини (станом на момент звернення Договір оренди об`єкту № б/н від 07.09.2019 року не розірвано та строк дії не припинено), вирішення яких віднесено до компетенції суду. Позивач за зустрічним позовом зазначила, що відповідачем (позивачем за первісним позовом) станом на момент розгляду справи приміщення розміщені за адресою: [ADDRESS] передані третім особам для користування, як дитячий-садочок, що підтверджується офіційно оприлюдненою інформацією (як рекламні заходи) в інтернет просторі, зокрема на офіційному сайті дитячого садочка Міні- садік Нарру Roni Вrоvаrу ([INFO] ), а також у мережі Фейсбук ([INFO] ). Позивач по зустрічному позову зазначила, що третіми особами, які здійснюють господарську діяльність [ADDRESS] використовуються меблі, інвентар та інші товари матеріальної цінності, що належні позивачу (відповідачеві за первісним позовом), що підтверджується наданими фотографіями у якості доказів самим відповідачем (позивачем за первісним позовом), а також фотографіями, інтернет посиланнями та фото оголошень (реклами) дитячого закладуМіні- садік Нарру Roni Вrоvаrу. В результаті вищевикладеного позивач за зустрічним позовом зазначає, що їй завдано матеріальних збитків в результаті неправомірних дій відповідача які полягають у незаконному утриманні майна належного їй на загальну суму 388237,96 грн., що підтверджується фінансово-господарськими документами та іншими письмовими доказами, та буде підтверджено показаннями свідків. \~ \~ \~ \~02 жовтня 2020 року до суду надійшов відзив на первісний позов, у якому відповідач просила відмовити у задоволенні позову. \~ \~ \~ \~ У\~відзиві зазначила,\~що між\~ сторонами\~виникли цивільно-\~правові зобов`язання\~передбачені Договором\~оренди квартири/будинку\~у приватної\~особи від07 грудня 2015 року, відповідно до якого, позивач як Орендодавець передав відповідачу як Орендар в платне користування квартиру/будинок за адресою: [ADDRESS] . Позивач по зустрічному позову зазначає, що нею виконувались повністю вимоги даного Договору. Згідно п. 1.1.6. Договору оренди квартири/будинку у приватної особи від 07 грудня 2015 року (надалі за текстом - Договір № 1) орендодавець передав в оренду майно, що знаходиться у квартирі/будинку: кухонний гарнітур, холодильник, пральна машина, п.1.1.7. Об`єкт оренди має такі недоліки на момент передачі, що можуть перешкоджати його ефективному використанню: добр., п.1.1.8. Стан об`єкта, що орендується, на момент передачі в оренду: добр., п.3.1. Термін оренди складає 11 місяців з моменту прийняття об`єкта, що орендується, п.4.1. Розмір орендної плати за весь об`єкт, що орендується у цілому складає 10 000 грн. + комунальні послуги, п.6.2. Права Орендаря: п.6.2.1. Обладнати та оформити квартиру на власний розсуд, п.6.2.2. Міняти замки вхідних дверей та кімнат, укріплювати вхідні двері; установляти сигналізацію та інші системи охорони квартири, п.6.4. Обов`язки Орендодавця: п.6.4.1. Орендодавець зобов`язаний самостійно і за власний рахунок здійснювати у разі необхідності капітальний ремонт об`єкта, що орендується. Позивач по зустрічному позову зазначає, що даний будинок/квартиру вона орендувала для ведення своєї підприємницької діяльності в якому розмістила розважальний дитячий заклад Садочок-Сонечко. Зазначила, що окрім даного будинку було орендовано у позивача ще один будинок в 2016 році, який знаходиться поряд із орендованим будинком за адресою: [ADDRESS] . Однак ніяких договорів із позивачем по оренді другого будинку вона не підписувала. Вказаний будинок позивач теж почала використовувати для ведення своєї підприємницької діяльності в якому розмістила розважальний дитячий заклад Садочок-Сонечко протягом 1 року, але потім вирішила користуватися лише одним будинком. Протягом останніх 5 років позивач користувалась будинком виключно для ведення своєї підприємницької діяльності розважального дитячого закладу Садочок-Сонечко, відвідування дітьми здійснюється за різним віком. Батьки дітей мали змогу заходити до будинку та бачити умови в яких знаходяться їх діти. Крім цього, позивач за первісним позовом часто відвідував свій будинок, якщо необхідно було зробити по будинку будь яку роботу, ремонт, установку тощо, а відповідач по первісному позову запитувала в нього дозволу і після того коли позивач давав на це свій дозвіл, розпочинала роботи. Дані факти можуть підтвердити працівники, які працюють у розважальному дитячому закладі Садочок-Сонечко, а саме стан приміщення, відвідування його позивачем, яка проводилась робота, установка тощо. Також стан приміщення, яке майно знаходилось на орендованому будинку, відвідування позивачем свого будинку, можуть підтвердити батьки дітей, які відвідують розважальний дитячий заклад Садочок-Сонечко. В подальшому між сторонами укладений новий Договір № б/н оренди об`єкту від 07.09.2019 року (надалі за текстом - Договір № 2) терміном до 06.09.2021 року. Однак Договір № 2 укладався вже між ФОП [PERSON] та відповідачем як фізичною особою, не як між фізичними особами. Відповідно виписки із Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань [PERSON] зареєстрований як фізична особа-підприємець 15.01.2002 року, основний вид діяльності - надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна. Відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань [PERSON] зареєстрована як фізична особа-підприємець 03.04.2019 року, основний вид діяльності - дошкільна освіта. Відповідно до Договору № 2 позивач, як Орендодавець передав відпвоідачу, як «Орендар» у користування за плату для використання її в якості місцезнаходження земельну ділянку площею 0,13 га з усіма житловими будинками, що на ній знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Відповідач по первісному позову зазначила, що нею виконувались повністю вимоги Договору № 2 в тому числі вимоги п.2.1. здійснювати необхідний поточний ремонт будинків; погоджувати з Орендодавцем питання, що стосуються капітального ремонту будинку, п.6.1. Орендар має здійснювати цільове використання Об`єкту, з метою здійснення діяльності, дозволеної законодавством України, і з цією ж метою може розміщати і встановлювати в Будинках необхідне майно, устаткування, а також відповідним чином оформлювати Об`єкт. Вчасно здійснювала плату за користування об`єктом в розмірі 55 000 грн. Відповідач зазначила, що належний та охайний стан будинку, який вона орендувала та підтримувала у належному стані підтверджується фотознімками, які вона здійснила за допомогою свого мобільного телефону. На даних фотознімках зображено розважальний дитячий заклад Садочок- Сонечко, який знаходиться в орендованому будинку. \~ \~ \~ \~Позивач за зустрічним позовом зазначила, що твердження позивача по первісному позову про те, що будинок суттєво пошкоджений і не придатний для його використання за призначенням у такому стані, у зв`язку з чим потребує проведення відновлюваних робіт, на думку [PERSON] є недійсними та такими, що вводять суд в оману, так як 23.04.2020 року вона разом із своїм чоловіком [PERSON] намагались потрапити до орендованого будинку де знаходився її розважальний дитячий заклад Садочок-Сонечко, однак позивач почав ображати її та її чоловіка, не даючи змоги потрапити до будинку де знаходились їх особисті речі та речі дитячого закладу та почав погрожувати їм фізичної розправою, вимагаючи заплатити за оренду, потім почав вимагати гроші за пошкоджений нібито будинок. Після чого [PERSON] було викликано працівників поліції для фіксування правопорушення з боку позивача. В подальшому з метою врегулювати всі непорозуміння із позивачем та забрати своє майно, яке залишилось в будинку [PERSON] провела декілька зустрічей із позивачем та його представниками на яких вона просила повернути їй її майно та майно, яке не належить іншим особам. Однак позивач наголошував на тому, що вона повинна з відшкодувати йому шкоду, яку нібито вона йому спричинила, що не відповідає дійсності так як ніякої шкоди вона не заподіяла позивачу, ніяке майно не псувала. Крім цього, навпаки проводила ремонт в будинку тільки з дозволу позивача і ніяких нарікань та претензій в останнього до цього часу не було. Позивач по зустрічному позову зазначила, що про належність їй майна яке залишилось у будинку вона підтверджує наступними доказами: -договором № 1 купівлі-продажу від 15.05.2019 р. разом з додатками (копія якого додається) укладений між ФОП [PERSON] та ФОП [PERSON] , який засвідчує те, що [PERSON] замовила та придбала різноманітну мебель, яку установила в подальшому у вищевказаному будинку, -договором купівлі-продажу товару № 03/08 від 03.03.2016 року з додатками укладений між [PERSON] та ТОВ Оптімекс Індастріз, який засвідчує те, що [PERSON] замовила та придбала різноманітну мебель, дитячий комплекс тощо, яку установила у вищевказаному будинку, -договором поставки № 18/1 від 16.04.2019 року з податками укладений між нею та ТОВ Сагатрейд, який засвідчує те, що [PERSON] замовила та придбала різноманітну мебель, дитячий комплекс тощо, яку установила у будинку, -на території будинку залишились різноманітні дитячі гойдалки, які зафіксовані на фотознімках, які були долучені як позивачем, так і відповідачем. \~ \~ \~ \~Позивач за зустрічним позовом посилалась на те, що докази надані позивачем є неналежними, зокрема послалась на те, що відповідно до наданої копії виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань виданого на [PERSON] , основний вид діяльності: виробництво інших меблів, знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Разом з цим було долучено Счет № 170620 от 17.06.2020 г. за виготовлення дверей аналогічним дверям, які стоять за адресою: [ADDRESS] на загальну суму 314313 грн. Також було\~долучено до\~позовної заяви\~від 24.07.2020\~року копію\~виписки з\~Єдиного державного\~реєстру юридичних\~осіб,\~фізичних осіб-підприємців\~та громадських\~формувань виданого\~на [PERSON] ,\~основний вид\~діяльності:\~електромонтажні роботи,\~знаходиться за\~адресою:\~ [ADDRESS] .\~Разом з\~цим було\~долучено Договір\~№ б/н\~на складання\~кошторису (прорахунку\~вартості ремонту)\~від 26.05.2020\~року укладеного\~між ФОП\~ [PERSON] \~та фізичною\~особою [PERSON] відповідно\~доякого виконавець зобов`язується обстежити стан будинку та скласти кошторис на виконання ремонтно-будівельних робіт за адресою: [ADDRESS] . Згідно долученої копії кошторису ремонтно-будівельних робіт за адресою: [ADDRESS] сума становить 1869849,83 грн. Так, відповідно до наданої копії документів щодо ФОП [PERSON] не зрозумілим залишається, яке відношення надані документі мають значення для даної справи, якщо вірити наданим документам останній займається виробництвом меблів та знаходиться за адресою: [ADDRESS] , а об`єкт позову заходиться в м. Бровари, Київської області, яким чином останній порівнював та проводив огляд дверей в даному будинку, яким чином провів дослідження та пошкодження дверей. ФОП [PERSON] взагалі не засвідчив надані копії документів, а саме: Счет №170620 от 17.06.2020 г. за виготовлення дверей аналогічним дверям, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] на загальну суму 314313 грн. Відповідач також не погодилась із проведеними розрахунками ФОП [PERSON] та визначеною сумою 1869849,83 грн., яку він зазначає, оскільки не визначено яким чином проводилась калькуляція розрахунку вартості ремонтно-будівельних робіт та обстеження даного будинку. Аналогічна позиція відповідача і відносно розрахунків проведених ФОП [PERSON] на суму в розмірі 314313 грн. Також відповідач звертає увагу на те, що ФОП [PERSON] склав рахунок 17.06.2020 р., а ФОП [PERSON] склав кошторис ремонтно-будівельних робіт 26.05.2020 року, тоді як 23.04.2020 року позивач вигнав, заборонив їй користувався його будинком в якому залишилось її майно. Тобто лише через 34 днів позивач почав проводити огляд будинку особами, які не мають на те спеціальних знань щодо оцінки та вартості пошкодженого майна. Крім цього, згідно із сайтів нерухомості соціальної мережі Інтернет вбачається, що будинок позивача за адресою: [ADDRESS] та її майно, яке залишилось на території даного будинку здається в оренду. Відповідач зазначила, що згідно зроблених фотознімків, які були виконанні в різні дні вбачається, що наразі проводяться ремонтні роботи по будинку позивача, що за адресою: [ADDRESS] . Відповідач послалась на Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотеки, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 28.07.2020 року відомості про об`єкт нерухомого майна про який зазначено, що житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , належить позивачу на праві приватної власності, загальна вартість нерухомого майна становить 978599 грн., тоді як позовні вимоги заявлені на суму 2459162,83 грн., що підтверджує про не обґрунтованість заявлених позовних вимог позивачем. Таким чином, відповідач за первісним позовом зазначає, що позивач не обґрунтував та не навів жодних доказів того, що відповідачем було спричинено пошкодження майну останньому, не долучив та не зазначив обґрунтованих доказів того, що йому було спричинено збитків на суму 2459162,83 грн., не обґрунтував позовні вимоги, а тому у задоволенні позовних вимог позивача просила відмовити в повному обсязі. \~ \~ \~ \~21 жовтня 2020 року ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області об`єднано в одне провадження первісний позов [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди та зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди. \~ \~ \~ \~21 жовтня 2020 року ухвалою судді Броварського міськрайоннного суду Київської області Сердинського В.С. заяву позивача за зустрічним позовом [PERSON] про забезпечення позову задоволено, накладено арешт із забороною відчуження на нерухоме майно, що належить на праві приватної власності [PERSON] (реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER] ), а саме: житловий будинок, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 31906755, загальною площею 293,8 кв.м., житловою площею 104,0 кв.м., розташований за адресою: [ADDRESS] . 02 лютого 2021 року ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області Клопотання представника позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом [PERSON] про проведення врегулювання спору за участю судді задоволено, призначено проведення процедури врегулювання спору за участю судді в цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди та зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди, призначено проведення спільної наради із позивачем та відповідачем та їх представниками на 02 березня 2021 року о 09 год. 55 хв., запропоновано сторонам підготувати для спільної наради пропозиції щодо шляхів мирного врегулювання спору. \~ \~ \~ \~02 березня 2021 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Сердинським В.С. припинено врегулювання спору за участю судді та поновлено провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди та зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди. \~ \~ \~ \~02 березня 2021 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Сердинським В.С. призначено судове засідання по розгляду заяви представника відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом адвоката Вергуна Ігоря Теодоровича про забезпечення доказів у справі № 361/3305/20, на 11 год. 00 хв. 23 березня 2021 року. \~ \~ \~ \~09 червня 2021 року ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області в задоволенні заяви представника відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом адвоката Вергуна Ігоря Теодоровича про забезпечення доказів у справі № 361/3305/20 за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди та зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди відмовлено. \~ \~ \~ \~На підставі розпорядження щодо повторного автоматизованого розподілу судової справи № 19 від 02 березня 2021 року, протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, матеріали цивільної справи передані на розгляд судді Радзівіл А.Г., у зв`язку із ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Сердинського В.С. від 02 березня 2021 року про припинення врегулювання спору за участю судді. 04 березня 2021 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г., Прийняти цивільну справу за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди та зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди до свого провадження, ухвалено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 08\~квітня 2021\~року 11\~год.\~30\~хв. 15 листопада 2021 року ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду по суті у судовому засіданні на 15 лютого 2022 року на 10 год. 00 хв. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні позивач та представник позивача за первісним позовом підтримали позов у повному обсязі, просили суд вимоги позивача задовольнити. Пояснення та заперечення надали аналогічні змісту позову. В задоволенні зустрічного позову просили відмовити. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні представник відповідача та відповідач в задоволенні первісного позову просили відмовити, а зустрічний позов задовольнити. Пояснення та заперечення надали аналогічні змісту зустрічного позову та відзиву на первісний позов. Відповідач [PERSON] окрім зазначеного у зустрічному позові вказала на те, що пояснила, що на території будинку по [ADDRESS] залишилось її майно, а саме: маленький дерев`яний будиночок, гойдалка, гірка, великі гойдалки, багато матів, спортивний комплекс, дитячі речі, книжки, які позивач не захотів це віддати. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що її дитина відвідувала приватний садочок ?Сонечко? по [ADDRESS] з серпня 2016 року. Спочатку дитячий садочок розміщувався в одному будинку, потім [PERSON] почала винаймати і будинок який знаходився поруч. Дитина свідка перестала ходити до садочка, коли почався карантин. Після закінчення суворих карантинних заходів, діти повинні були йти до садочку, але [PERSON] повідомила, що садочок не працює оскільки вона не взмозі платити орендну плату, яку їй виставив орендодавець. Будинки різні. Свідок також зазначила, що стан будинків був задовільний, але у неї виникали питання до орендодавця, так як в садочку були проблеми із опаленням та каналізацією. Влітку 2020 року вона звернулась до [PERSON] , щоб повернути особисті речі її дитини, яка їй надала телефон [PERSON] , до якого вона зателефонувала та пояснила ситуацію, він пообіцяв знайти речі та повернути. При зверненні до нього повторно, він сказав, що не знайшов її речі, вона запропонувала самостійно їх відшукати у будинку, але власник зазначив, що всі речі було забрано. \~ \~ \~ \~Свідок [PERSON] пояснила, що її дитина почала ходили до садочка на [ADDRESS] з листопада 2016 року. Коли трапився карантин, [PERSON] повідомила, що потрібно приїхати і забрати свої речі, тому що садочок буде виїжджати з будинку, так як є проблеми із орендодавцем, проте їх на територію садочка не пропустив позивач. Садочок займав на території за адресою [ADDRESS] два будинки. На весні 2020 року речі із двох будинків були знесені до одного, вона хотіла зайти і розібрати речі, але їх не пустив власник будинку. В садочку було охайно, гарно і в будинку і на території. Два будинки були подібні між собою, в першому будинку було краще. Будинок перший затишний, красивий, розмальований по дитячому, на полу ковролін, в будинку було тепло, але з вікон завжди дуло, підлога в коридорі була холодна. У другому будинку власники садочку обладнали територію. Про позивача свідок зазначила, що він був доброзичливий, завжди був привітний. \~ \~ \~ \~Свідок [PERSON] пояснила, що працює у [PERSON] в садочку поваром більше 7 років. По [ADDRESS] спочатку був орендований один будинок, потім [PERSON] почала орендувати другий будинок. У будинках постійно проводились ремонти, так як вони були у поганому стані. [PERSON] наймала працівників та платила їх гроші за ремонт, другий будинок був в гіршому стані ніж перший. На її думку орендований [PERSON] будинок на останній її робочий день навесні 2020 року був кращий, ніж тоді коли вони вперше заїхали до будинку. У позивача не було питань до їхнього ремонту та стану будинку. В першому будинку нічого не було, все купували вони, газову плиту, всі меблі, посуд, в другому будинку теж меблі були придбанні [PERSON] . Свідок пояснила, що останній раз вона бачила позивача [PERSON] , коли вони переносили речі із двох будинків до одного, на наступний день він закрив садочок. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що її дитина [PERSON] відвідував садок з 2015 року, в 2016 році та 2017 року на [ADDRESS] . Будинок був охайний, [PERSON] періодично проводила внутрішні роботи, підфарбовувала будинок, щось оновлювала. Свідок пояснила, що у середині будинку стіни були розмальовані, були меблі, а на вулиці стояли гойдалки, дитячі велосипеди. Територія садочка була огороджена. Свідок [PERSON] пояснив, що [PERSON] його дружина. Зазначив, що договір оренди укладався кінець 2015-2016 року, тоді вони перший раз прийшли із ріелтором, будинок по [ADDRESS] потребував косметичного ремонту, позивачу повідомили, що вони готові робити ремонт, завести свої меблі, так як мають намір відкрити дитячий садочок. Юля робила косметичний ремонт. На території був інший будинок і вони питали у позивача чи не будуть проти сусіди, позивач запевнив їх, що сусіди тут гарні. Пізніше вони дізнались, що поруч знаходився реабілітаційний центр. В 2016 році [PERSON] зняла і будинок, який знаходився поруч і також належав [PERSON] . Протягом п`яти років, він не пам`ятає, щоб якісь кошти вкладав у ремонт будинків позивач. Всі витрати по утриманню будинків несла його дружина. В кінці 2019 року дітей стало більше і [PERSON] вирішила знімати ще будинок, вона просила виділити із сімейного бюджету кошти приблизно 10 тис. доларів, бо потрібно у ньому зробити ремонт. В 2020 році почався карантин і всі садочки зупинили свою діяльність. [PERSON] зателефонувала позивачу і пояснила ситуацію, що не може сплачувати оренду, оскільки немає ніяких надходжень, потім пояснила, що буде з`їжджати. Позивач спочатку погодився, але сказав, щоб всі речі вона забрала. Позивач поставив вимогу зробити капітальний ремонт будинку, на що [PERSON] не погодилась, зазначивши, що може зробити косметичний ремонт як це передбачено договором. В квітні [PERSON] зателефонувала свідку і повідомила, що позивач змінив замки у садочку і вона не може зайти до будинку. Свідок [PERSON] зазначив, що приїхавши на місце він вже побачив, що [PERSON] викликала наряд поліції. Свідок зазначив, що він взяв із території іграшковий автомобіль свого сина, щоб помістити до свого авто, але позивач вихватив її, почав йому погрожувати при свідках, казав, що якщо він не віддасть дитячу машинку, він його застрелить, свідок написав на нього заяву в поліцію. Пізніше під час перемовин із [PERSON] вони ніби дійшли домовленості, що [PERSON] самостійно зробить косметичний ремонт, натомість позивач дозволить забрати з будинку весь дитячий реквізит, гойдалки, іграшки, частину меблів. [PERSON] погодився, але виставив їм високу ціну. Свідок також пояснив, що на території одного домоволодіння розміщенні два будинки однакового кольору, але не схожі за плануванням, є баня. Обидва будинки за однією адресою, хоча входи окремі. В 2016 році другий будинок стояв порожній, але вони вносили за нього плату, щоб не було там реабілітаційного центру. В 2019 році в другому будинку був зроблений ремонт і його почали використовувати як дитячий садок. Спочатку ціна по договору оренди була 8000 грн. в місяць, а в кінці за два будинки вони платили біля 50000 грн., договір оренди був укладений в 2015 році. Юля казала, що додаткові договори укладались, але свідок їх не бачив. Після недопущення [PERSON] до будинку, на території будинку залишились гойдалки, дерев`яна гірка, меблі та іграшки, речі та іграшки дітей, які відвідували садочок, речі персоналу. Він та [PERSON] просили позивача повернути ці речі, але він сказав, що це його речі, бо вони не можуть довести, що речі саме їх. Будинки стали краще виглядати, після того як відповідач почала їх орендувати. Позивач показав їм кошторис із роботами та сумами, з якого було зрозуміло, що це капітальний ремонт з покращенням. Свідок зазначає, що не знає чи були складені та підписані акти прийому-передачі даних будинків. Позивач був у будинках кожного місяця, бачив розмальовані стіни, перила і від нього свідок не чув ніяких зауважень. Позивач не пропонував провести незалежну оцінку пошкодженого майна, а надав кошторис, потім вже [PERSON] запропонувала провести незалежну оцінку, але ця пропозиція була відхилена. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вона працювала в даному садочку від початку його роботи з 2016 року і по квітень 2020 року. Вони як персонал переїхали працювати до садочка у 2016 році, але до того у приміщенні [PERSON] провела ремонт. Кожен рік вони робили косметичний ремонт в садочку. В 2018 році садочок почав розширюватись, був орендований другий будинок, який знаходиться поруч також за адресою [ADDRESS] . В першому садочку робили косметичний ремонт, а в другому будинку потрібні були більші вкладення у ремонт, там були прокурені кімнати та туалети. На початку весни 2020 року [PERSON] їм повідомила, що потрібно речі перенести в один будинок, так як другий будинок власник буде здавати іншим особам. Вони перенесли речі до першого будинку. У квітні 2020 року між [PERSON] та [PERSON] виник конфлікт, останній не пустив їх на територію садочку і будинку, речі не віддав, вів себе агресивно, хоча раніше він приходив до них в садочок, був спокійним та доброзичливим. У будинку залишились дитячі візочки, велосипеди, іграшки. [PERSON] їм повідомив, що вони повинні відремонтувати будинок. Свідок зазначила, що [PERSON] приходив знімав показники світла самостійно, якщо вони щось замінювали в будинку, то узгоджували з ним. В першому будинку залишилось все майно шафи, столи, дві гойдалки, одна маленька гойдалка, гірка, стіл. У 2016 році до заїзду в будинок по [ADDRESS] [PERSON] у будинку був зроблений косметичний ремонт, будинок не був мебльований. Щодо фарбування стін у будинку та зовні, забору в дитячому стилі, позивач проведені роботи бачив, і претензій із його боку не було. \~ \~ \~ \~Суд, вислухавши доводи позивача, відповідача, та їх представників, свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , дослідивши письмові докази у справі, встановив обставини справи та відповідні їм правовідносини, дійшов до наступного висновку. \~ \~ \~ \~Відповідно ч.1,\~2\~ст.\~76\~ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці\~дані встановлюються\~такими засобами: 1)\~письмовими,\~речовими і\~електронними доказами; 2)\~висновками експертів; 3) показаннями свідків. \~ \~ \~ \~Відповідно ч.\~1,\~2,\~3,\~4\~ ст.\~77\~ЦПК України належними\~є докази,\~які містять\~інформацію щодо\~предмета доказування. Предметом\~доказування є\~обставини,\~що підтверджують\~заявлені вимоги\~чи заперечення\~або мають\~інше значення\~для розгляду\~справи і\~підлягають встановленню\~при ухваленні\~судового рішення. Сторони\~мають право\~обґрунтовувати належність\~конкретного доказу\~для підтвердження\~їхніх вимог\~або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. \~ \~ \~ \~Відповідно ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Відповідно ст.\~80\~ЦПК України достатніми\~є докази,\~які у\~своїй сукупності\~дають змогу\~дійти висновку\~про наявність\~або відсутність\~обставин справи,\~які входять\~до предмета\~доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно ч.1,\~5,\~6\~ст.\~81\~ЦПК України кожна\~сторона повинна\~довести ті\~обставини,\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог або\~заперечень,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом. Докази\~подаються сторонами\~та іншими\~учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. \~ \~ \~ \~Відповідно ч.1,\~2,\~3\~ст.\~83\~ЦПК України сторони\~та інші\~учасники справи\~подають докази\~у справі\~безпосередньо до\~суду. Позивач,\~особи,\~яким законом\~надано право\~звертатися до\~суду в\~інтересах інших\~осіб,\~повинні подати\~докази разом\~з поданням\~позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Відповідно ст.\~759\~ЦК України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у володіння та користування за плату на певний строк. Відповідно \~ч.1,\~2,\~4,\~5,\~6\~ст.\~762\~ЦК України за\~найм (оренду)\~майна з\~наймача справляється\~плата,\~розмір якої\~встановлюється договором\~найму. Якщо\~розмір плати\~не встановлений\~договором,\~він визначається\~з урахуванням\~споживчої якості\~речі та\~інших обставин,\~які мають\~істотне значення. Плата\~за найм\~(оренду)\~майна може\~вноситися за\~вибором сторін\~у грошовій\~або натуральній\~формі.\~Форма плати\~за найм\~(оренду)\~майна встановлюється\~договором найму. Наймач\~має право\~вимагати зменшення\~плати,\~якщо через\~обставини,\~за які\~він не\~відповідає,\~можливість користування\~майном істотно\~зменшилася. Плата\~за найм\~(оренду)\~майна вноситься\~щомісячно,\~якщо інше\~не встановлено\~договором. Наймач звільняється від плати за весь час, протягом якого майно не могло бути використане ним через обставини, за які він не відповідає. Відповідно ч.\~1,\~2\~ст.\~763\~ЦК України договір\~найму укладається\~на строк,\~встановлений договором. Якщо строк найму не встановлений, договір найму вважається укладеним на невизначений строк. Кожна із сторін договору найму, укладеного на невизначений строк, може відмовитися від договору в будь-який час, письмово попередивши про це другу сторону за один місяць, а у разі найму нерухомого майна - за три місяці. Договором або законом може бути встановлений інший строк для попередження про відмову від договору найму, укладеного на невизначений строк. \~ \~ \~ \~Відповідно ч.1,\~2,\~3\~ ст.\~773\~ЦК України наймач\~зобов`язаний\~володіти та/або\~користуватися річчю\~відповідно до\~її призначення\~та умов\~договору. Якщо\~наймач володіє\~та/або\~користується річчю,\~переданою йому\~у найм,\~не за\~її призначенням\~або з\~порушенням умов\~договору найму,\~наймодавець має\~право вимагати\~розірвання договору\~та відшкодування\~збитків. Наймач має право змінювати стан речі, переданої йому у найм, лише за згодою наймодавця. Відповідно ч.\~1,\~2,\~3\~ст.\~776\~ЦК України\~ поточний\~ремонт речі,\~переданої у\~найм,\~провадиться наймачем\~за його\~рахунок,\~якщо інше\~не встановлено\~договором або\~законом. Капітальний\~ремонт речі,\~переданої у\~найм,\~провадиться наймодавцем\~за його\~рахунок,\~якщо інше\~не встановлено\~договором або\~законом. Капітальний ремонт провадиться у строк, встановлений договором. Якщо строк не встановлений договором або ремонт викликаний невідкладною потребою, капітальний ремонт має бути проведений у розумний строк. Якщо наймодавець не провів капітального ремонту речі, що перешкоджає її використанню відповідно до призначення та умов договору, наймач має право:1)\~відремонтувати річ,\~зарахувавши вартість\~ремонту в\~рахунок плати\~за найм\~речі,\~або вимагати\~відшкодування вартості\~ремонту; 2) вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Відповідно ч.1,\~2,\~3\~ст.\~779\~ЦК України наймач\~зобов`язаний\~усунути погіршення\~речі,\~які сталися\~з його\~вини. У\~разі неможливості\~відновлення речі\~наймодавець має\~право вимагати\~відшкодування завданих\~йому збитків. Наймач не відповідає за погіршення речі, якщо це сталося внаслідок нормального її зношення або упущень наймодавця. Відповідно ч.1\~ст.\~785\~ЦК України у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі. Відповідно ч.1, 2, 3 ст. 22 ЦК України особа,\~якій завдано\~збитків у\~результаті порушення\~її цивільного\~права,\~має право\~на їх\~відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. Відповідно ч.1\~ст.\~1166\~ЦК України майнова\~шкода,\~завдана неправомірними\~рішеннями,\~діями чи\~бездіяльністю особистим\~немайновим правам\~фізичної або\~юридичної особи,\~а також\~шкода,\~завдана майну\~фізичної або\~юридичної особи,\~відшкодовується в\~повному обсязі\~особою,\~яка її\~завдала. Відповідно ч.1\~ст.\~1192\~ЦК України якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що житловий будинок [ADDRESS] , площею 293, 8 кв.м., житлоою влощею 104 кв.м., 2007 року побудови, із гаражем Б, банею В, огорожею N, належить на праві власності [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно видане 28 жовтня 2010 року на підставі рішення № 545 від 12.10.2010 року. 07 грудня 2015 року між [PERSON] та [PERSON] укладений договір оренди квартири/будинку у приватної особи.(а.с.7-8) Згідно Розділу 1 Договору, п.1.1. 1.1.8 договору орендодавець надає, а Орендар приймає в строкове платне користування квартиру/будинок, що знаходиться за адресою [ADDRESS] . Орендар також передає в оренду майно, що знаходиться у квартирі/будинку: кухонний гарнітур, холодильник, пральна машина. \~ \~ \~ \~Об`єкт оренди має такі недоліки на момент передачі, що можуть перешкоджати його ефективному використанню: добр. Стан об`єкта, що орендується, на момент передачі в оренду: добре. У розділі 3 договору п.3.1.- 3.4. зазначається, що термін оренди складає 11 міс. з моменту прийняття об`єкта, що орендується. Термін оренди може бути скорочений лише за згодою сторін. Після закінчення строку договору орендар має переважне право поновлення його на новий строк. У цьому разі, якщо жодна сторона в термін 1 міс. до закінчення даного договору письмово не повідомить про намір його розірвати, даний договір автоматично пролонгується на термін 11 міс. Орендар має право відмовитись від даного договору, попередивши орендодавця в термін 1 міс. Згідно розділу 4 договору п.4.1. 4.3. розмір орендної плати за весь об`єкт, що орендується, в цілому складає 10000 грн. плюс комунальні послуги за місяць. Орендна плата сплачується орендарем щомісячно, не пізніше 07 числа кожного місяця. Оплата здійснена за 1 місяць плюс 4000 грн. за останній місяць. В п. 6.1.- 6.1.5 договору передбачені обов`язки орендаря: -використовувати майно, що орендується, за його цільовим призначенням у відповідності до п.2 даного договору; -своєчасно здійснювати орендні платежі; -здійснювати за власний рахунок профілактичне обслуговування та поточний ремонт майна, що орендується; -дотримуватись протипожежних правил; -не здійснювати перебудову та перепланування квартири, що орендується. Згідно п. 6.4.1. орендодавець зобов`язаний самостійно і за власний рахунок здійснювати у разі необхідності капітальний ремонт об`єкта, що орендується. Згідно п. 7.1.-7.5. після закінчення терміну оренди орендар зобов`язаний передати орендодавцю квартиру та майно, що орендується протягом 2 діб з моменту закінчення терміну за актом передачі. Протягом терміну за п.8.1. Даного договору орендар зобов`язаний виїхати з квартири та підготувати її до передання орендодавцю. Квартира та майно вважаються фактично переданими орендодавцю з моменту підписання акту здачі-приймання. У момент підписання акту приймання орендар передає орендодавцю ключі від квартири та кімнат. Квартира та майно повинні бути передані орендодавцю в тому стані, в якому вони були передані в оренду із врахуванням нормального зносу. \~ \~ \~ \~07 вересня 2019 року між [PERSON] (орендар) та [PERSON] (орендодавець) укладений Договір оренди об`єкту № б/н від 07.09.2019 року. Відповідно п.1.1. Договору орендодавець передає орендареві у користування за плату для використання її в якості місцезнаходження земельну ділянку площею 0,13 га з усіма житловими будинками, що на ній знаходяться за адресою: [ADDRESS] (надалі іменується Об`єкт). Пункт 1.2. об`єкт належить орендодавцеві на праві приватної власності. \~ \~ \~ \~ Згідно п.2.1.-2.2. орендар приймає на себе наступні обов`язки: -своєчасно оплачувати Орендодавцеві орендну плату за користування Об`єктом відповідно до умов цього Договору; -не наносити шкоди технічному та санітарному стану орендованого Об`єкту, а в разі завдання шкоди, компенсувати матеріальні збитки Орендодавцеві; -суворо дотримуватися умов цього Договору; -здійснювати необхідний поточний ремонт Будинків; -погоджувати з Орендодавцем питання, що стосуються капітального ремонту Будинків. Орендодавець приймає на себе наступні обов`язки: -зобов`язується надати Орендарю Об`єкт в стані, що відповідають умовам, викладеним в цьому Договорі, а також призначенню, з яким Орендар буде їх використовувати; -протягом строку цього Договору не перешкоджати користуванню-Об`єктом Орендарем; -суворо дотримутатись умов цього Договору. Згідно п.3.1.- 3.4. ставка орендної плати за користування Об`єктом встановлюється в розмірі 55000 (п`ятдесят п`ять тисяч) грн., без ПДВ на місяць. Усі платежі за Договором здійснюються шляхом перерахування відповідних сум коштів на поточний рахунок Орендодавця, зазначений в реквізитах Сторін даному Договорі, якщо інший рахунок Орендодавця не-буяє повідомлений Орендарю додатково або готівкою. Нарахування платежів за Договором починається з дня підписання Сторонами Акту приймання-передачі Приміщення. Орендна плата за користування Об`єктом сплачується Орендарем щомісячно у безготівковій або готівковій формі не пізніше 07-го числа кожного місяця як передплата на наступний місяць. Оплата за комунальні послуги: газ та світло оплачується додатково, по показникам лічильників. Всі інші витрати: вивіз сміття, викачка каналізації та ін. також покладається на Орендаря. \~ \~ \~ \~Згідно п.5.1.-5.4. даного договору строк оренди за цим Договором починається з моменту прийняття орендарем від орендодавця об`єкту за Актом прийому-передачі відповідно до умов договору та закінчується 06 вересня 2021 року. Орендар вступає в строкове платне користування Об`єктом не раніше дати підписання сторонами вказаного Акту приймання-передачі. Строк оренда, визначений в п.5.1 пролонгується автоматично на наступний рік, якщо Орендар не повідомить про розірвання Договору в письмовій формі за 30 днів до його розірвання. В разі дострокового припинення Договору з вини однієї зі сторін, винна сторона сплачує іншій місячний розмір оренди. Орендодавець також може достроково розірвати договір оренди, якщо не оплачується вчасно орендна плата або завдається шкода орендованому Об`єкту. Згідно п.7.1.-7.2 договору після закінчення строку, визначеного пп. 5.1. даного Договору або у разі дострокового припинення строку дії цього Договору, орендар зобов`язаний протягом 10-ти днів повернути об`єкт орендодавцю за актом приймання - передачі. Орендар зобов`язаний повернути Об`єкт Орендодавцю у справному стані з урахуванням нормального зносу. В п.8.3.-8.5 вказаного договору зазначено, що орендар також сплачує орендодавцю збитки, спричинені неналежним ремонтом або експлуатацією об`єкта оренди. У разі звільнення Орендарем об`єкта оренди без письмового попередження, а також без складання акту про передачу об`єкта оренди в належному стані, Орендар несе матеріальну відповідальність за нанесені у зв`язку з цим Збитки у повному їх розмірі та сплачує Орендодавцю орендну плату за весь період користування. Орендодавець може достроково розірвати Договір оренди за змови недобросовісного використання об`єкту оренди, завдання шкоди приміщенню Орендарем через недбале ставлення. При цьому Орендар має відшкодувати всі збитки. \~ \~ \~ \~ У п. 9.2. договору зазначено, що Договір може бути припинено достроково за обопільною згодою сторін, крім випадків, передбачених чинним законодавством або цим договором. \~ \~ \~ \~07\~вересня 2019\~року між\~ [PERSON] та\~ [PERSON] \~складено Акт\~приймання-передачі\~про те,\~що відповідно\~до умов\~договору оренди\~№ б/н\~від 07.09.2019\~р.\~Орендодавець передає,\~а Орендар\~приймає з\~дати підписанні\~цього акту\~в тимчасове\~користування земельну\~ділянку площею\~0,13\~га з\~усіма житловими\~будинками,\~що на\~ній знаходяться,\~за адресою:\~ [ADDRESS] ).Сторони засвідчили,\~що Об`єкт\~передано в\~стані,\~придатному для\~використання відповідно\~до умов\~Договору.Складений акт є невід`ємною частиною договору оренди Об`єкту № б/н від 07 вересня 2019 р. Згідно Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникнення і поширення коронавірусної хвороби (СOVID-19), Постанови Кабінету Міністрів України №211 від 11 березня 2020 року Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СOVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 на всій території України запроваджено карантин з 12 березня 2020 року до 22 травня 2020 року та в подальшому 21 травня 2020 року опублікована постанова Кабінету Міністрів України № 392 (зі змінами), якою карантин в Україні продовжено до 31 липня 2020 року. Міста України починаючи з 12 березня 2020 року перейшли на карантин, в результаті чого введено заборону відвідування шкіл, дитсадків, розважальних закладів та масових заходів. Сторони не заперечували, що в них виниклі спірні правовідносини щодо повної оплати орендної плати за укладеними договорами у зв`язку із введенням карантинних обмежень та не можливістю в подальшому в повній мірі продовжувати господарську діяльність зі сторони [PERSON] , що знизило її платоспроможність. Внаслідок цього 23 квітня 2020 року [PERSON] , як власником будинку по [ADDRESS] , відповідач [PERSON] не була допущена на територію вказаного домоволодіння. В судовому засіданні на підставі свідчень свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , встановлено, що позивачем у справі [PERSON] не була надана [PERSON] можливість забрати із будинку речі які нею були придбанні для здійснення своєї господарської діяльності, тобто функціонування садочку, а також забрати речі, які належали дітям, які відвідували вказаний дитячий садочок. За наслідками таких дій зі сторони [PERSON] було ряд звернень до правоохоронних органів, та згідно висновку від 07.05.2020 року по матеріалам ЄО №10657, №10666, №10675 Броварського відділу поліції ГУНП в Київській області складеним за результатами звернення [PERSON] від 23.04.2020 року та висновку від 05.08.2020 року по матеріалам ЄО № 21719 Броварського відділу поліції ГУНП в Київській області складеного від 30.07.2020 року Броварським відділом поліції ГУНП в Київській області вказано, що з аналізу дій (подій) викладених у відповідних зверненнях [PERSON] та за результатами опитування [PERSON] , який підтвердив факт недопущення [PERSON] до приміщень за адресою: [ADDRESS] , а також до речей та майна [PERSON] (опитування здійснювалось за зверненням від 24.03.2020 року), вбачаються незавершені цивільно-правові відносини (станом на момент звернення Договір оренди об`єкту № б/н від 07.09.2019 року не розірвано та строк дії не припинено), вирішення яких віднесено до компетенції суду. Із матеріалів справи вбачається та підтверджується належними та допустимими письмовими доказами (фотокартки доданими як позивачем, так і відповідачем, рахунками-фактурами, актами, договорами купівлі-продажу товару), що для здійснення своєї господарської діяльності [PERSON] було придбано та розміщено на території садочку та будинку по [ADDRESS] придбане нею майно. Так, згідно п. 1.1. договору № 1 купівлі-продажу від 15 травня 2019 року укладеного між ФОП [PERSON] та [PERSON] продавець передає, а покупець приймає та оплачує меблі та інші вироби з дерева, а також інші супутні комплектуючи до них, що далі іменується товар, в порядку та на умовах, визначених данім договором. В п.1.2., 1.3. вказаного договору зазначено, що найменування, кількість, одиниця виміру, ціна кожної одиниці та загальна ціна товару, що поставляється за цим договором, визначається у рахунках на оплату до цього договору, згідно якого здійснюється поставка цього товару. Найменування та кількість поставленого внатурі товару зазначається в актах прийому -передачі, які є невід`ємною частиною даного договору. Згідно рахунку на оплату № 000202 від 21 серпня 2018 року [PERSON] придбала: стіл для групових зайнять та навчання (восьмикутний) -1шт., стіл столовий (шестикутний) 2 шт., кухонний гарнітур 1 шт., стільці кухонні 6 шт., стіл комп`ютерний 1 шт. Всього товару на 23000 грн. Згідно рахунку на оплату № 000101 від 15 травня 2019 року та акту прийому-передачі товару від 22 травня 2019 року (додаток № 1 до договору купівлі-продажу№ 1 від 15 травня 219 року) продавець передала у власність: ширму дерев`яна на 4 секції 1 шт., шафу для методичних матеріалів та документів 1 шт. Всього на суму 5300 грн. 16 квітня 2019 року між ТОВ Сагатрейд та ФОП [PERSON] укладений договір № 18/1 згідно якого постачальник зобов`язується передати (поставити) товар: меблі офісні та меблі для оснащення дитячих неспеціалізованих закладів для розвитку та відпочинку дітей дошкільного віку, інших виробів з дерева, зокрема: дерев`яні дитячі майданчики (ігрові комплекси), інші меблеві вироби та комплектуючі (надалі Товар) у власність покупця, а покупець зобов`язується приймати товар та сплачувати за нього грошові кошти відповідно до умов цього договору. Постачальник передає покупцю товар в асортименті, кількості та по цінам, які будуть зазначені у видаткових накладних, які є невід`ємними частинами даного договору. ( п.1.1., 1.2. вказаного договору поставки) В п.2.1. зазначено, кількість, ціна та асортимент товару зазначаються в видаткових накладних на кожну партію товару, які формуються відповідно до прейскуранту цін постачальника. (а.с. 44-46 том 2) Так, постачальник ТОВ Сагатрейд передав та покупець ФОП [PERSON] прийняла товар згідно укладеного договору поставки № 18/1 від 16 квітня 2019 року, а саме: -Рахунок № 1610/12 від 16 жовтня 2019 року шафку для зберігання одягу 1 шт., вартість 7850 грн., видаткова накладна № 1610/13 від 22 жовтня 2019 року шафку для зберігання одягу 1 шт. вартість 7850 грн.; -Рахунок № 2409/17 від 29 вересня 2019 року - роздягальню розбірну з штангами/лавками 2 шт., вартість 11400 грн.; видаткова накладна № 0110/1 від 28 вересня 2019 року роздягальню розбірну з штангами/лавками 2 шт.; -Рахунок № 0608/7 від 06 серпня 2019 року гойдалка дитяча дерев`яна мала- 1 шт., вартість 19600 грн.00 коп.; видаткова накладна № 0608/8 від 06 серпня 2019 року - гойдалка дитяча дерев`яна мала 19600 грн. 00 коп.; -Рахунок № 0309/2 від 03 вересня 2019 року комплекс ігровий дерев`яний з кільцями, горкою, гойдалкою, матом 1 шт., вартість 9700 грн.; видаткова накладна № 0309/2 від 08 серпня 2019 року - комплекс ігровий дерев`яний з кільцями, горкою, гойдалкою, матом 1 шт., вартість 9700 грн.; -Рахунок № 0910/8 від 09 жовтня 2019 року шафа для іграшок триярусна 1 шт., вартість 6050 грн.; видаткова накладна № 0910/9 від 14 жовтня 2019 року - шафа для іграшок триярусна 1 шт., вартість 6050 грн. Всього [PERSON] понесла витрати на придбання вказаного товару на суму 54600 грн. 03 березня 2016 року між [PERSON] та ТОВ Оптімекс Індастріз укладений договір купівлі-продажу товару № 03/08 згідно умов якого продавець передає у власність, а покупець приймає (купує) на умовах цього Договору продукцію, а саме: меблі офісні та меблі для дітей, інших виробів з дерева, дитячих спортивних комплексів для ігор та відпочинку, а також гойдалки, гірки, каруселі, пісочниці, дерев`яні будинки для дітей, спортивний дитячий інвентар, в тому числі інших супутніх комплектуючих до них, з детальним найменуванням визначеним у кількості, одиниці виміру, комплектності та вартості продукції відповідно, (надалі-продукція), в кількості та номенклатурі відповідно до належним чином оформлених видаткових накладних, що є невід`ємною частиною Договору та мають силу Спеціфікації в розумінні ст.266 Господарського кодексу України по кожній окремій одиниці відвантаженої продукції. (а.с. 57-60 том 2) В п.2.1. зазначається, що загальна сума договору складається з вартості продукції, що передана продавцем покупцю, згідно видаткових накладних впродовж дії дійсного Договору. В п. 8.1., 8.2. цей Договір набуває чинності з моменту його підписання обома сторонами і діє до 31 грудня 2017 року. Строк дії договору в частині виконання зобов`язань сторін за цим договором до повного їх виконання. Так, постачальник ТОВ Оптімекс Індастріз передав та покупець [PERSON] прийняла товар згідно укладеного договору купівлі-продажу № 03/08 від 03.03.2016 року, а саме: -Рахунок-фактура № 0000064 від 04 вересня 2017 року - стіл дерев`яний вуличний 2 шт. вартість 4400 грн., лавка дерев`яна вулична 4 шт. вартість 4200 грн.; видаткова накладна № РН 000063/1 від 12 вересня 2017 року на стіл дерев`яний вуличний 2 шт. вартість 4400 грн., лавка дерев`яна вулична 4 шт.; -Рахунок-фактура № 0000087 від 23 листопада 2017 року диванчик з дерев`яних палетів-кутовий (рожевий) 1 шт. вартість 14300 грн. 00 коп.; видаткова накладна №РН000063/1 від 29 листопада 2017 року диванчик з дерев`яних палетів-кутовий (рожевий) 1 шт. вартість 14300 грн. 00 коп.; -Рахунок-фактура № 000061 від 06 липня 2016 року паркан дерев`яний (довжина 8 м, висота 0,60) 2 шт. вартість 12900 грн.; видаткова накладна № РН000041/3 від 11 липня 2016 року паркан дерев`яний (довжина 8 м, висота 0,60) 2 шт. вартість 12600 грн.; -Рахунок-фактура № 000056 від 06 червня 2016 року дитячий спортивний інвентар (крокодил дерев`яний-рожевий) (3х0,30 висотою 0,50) 1 шт. вартість 3300 грн.; видаткова накладна № РН000035/5 від 09 червня 2016 року дитячий спортивний інвентар (крокодил дерев`яний-рожевий) (3х0,30 висотою 0,50) 1 шт. вартість 3300 грн.; -Рахунок-фактура № 000043 від 14 березня 2017 року гойдалка дерев`яна велика кольорова з дахом з очерету (180 см/250см/ висота 240 см. Розмір підвісної лави: довжина 150, висота 65, глибина 50) 1 шт., вартість 24000 грн. 00 коп.; видаткова накладна № РН000047/1 від 23 березня 2017 року - гойдалка дерев`яна велика кольорова з дахом з очерету (180 см/250см/ висота 240 см. Розмір підвісної лави: довжина 150, висота 65, глибина 50) 1 шт., вартість 24000 грн. 00 коп.; -Рахунок-фактура № 000052 від 18 травня 2016 року пісочниця дерев`яна мала з кришкою (1,2х1,8 висотою 0,30) 1 шт. вартістю 8400 грн.; видаткова накладна № РН 000023/7 від 25 травня 2016 року пісочниця дерев`яна мала з кришкою (1,2х1,8 висотою 0,30) 1 шт. вартістю 8400 грн.; -Рахунок-фактура № 000027 від 05 вересня 2017 року пісочниця дерев`яна велика (3 м. х 3 м. висота 0,50) 1 шт. вартістю 10950 грн. 00 коп.; видаткова накладна №РН000031/5 від 11 вересня 2017 року пісочниця дерев`яна велика (3 м. х 3 м. висота 0,50) 1 шт. вартістю 10950 грн. 00 коп.; -Рахунок-фактура № 000008 від 15 березня 2016 року дитячий комплекс (2х4 висотою 2,5 м) (будиночок дерев`яний великий з млином, місток з будиночком дерев`яний середній) 1 шт. вартість 82000 грн.; видаткова накладна № РН000017/9 від 23 березня 2016 року дитячий комплекс (2х4 висотою 2,5 м) (будиночок дерев`яний великий з млином, місток з будиночком дерев`яний середній) 1 шт. вартість 82000 грн.; -Рахунок- фактура № 000003 від 03 березня 2016 року гірка дитяча дерев`яна з будиночком, гойдалкою великою та малою (3х5 висотою 3,5 м) 1 шт., вартістю 75000 грн. 00 коп.; видаткова накладна № РН 000011/6 від 10 березня 2016 року гірка дитяча дерев`яна з будиночком, гойдалкою великою та малою (3х5 висотою 3,5 м) 1 шт., вартістю 75000 грн. 00 коп. Таким чином [PERSON] був придбаний товар для функціонування дитячого садочку на суму 235250 грн. 00 коп. Також до відзиву на первісну позовну заяву відповідач [PERSON] додала фотокартки із зображенням товару переліченого вище згідно рахунків-фактур та видаткових накладних, які відповідають їх місцезнаходженню за адресою [ADDRESS] . (а.с. 47-114 том.2) Також суд враховує, надані [PERSON] на підтвердження придбання водонагрівача квитанцію ТОВ Епіцентр-К від 18.04.2018 року на суму 4200 грн. Але при цьому суд не враховує як належні докази надані [PERSON] , а саме а гарантійний талон на монітор 27 Samsung S27F358F від 20.12.2018 року, квитанцію ТОВ БТК Європлюс від 20 грудня 2020 року на придбання комп`ютерної техніки та до неї аксесуарів на загальну суму 36451 грн. коп. (а.с. 35-36 том. 2), оскільки в матеріалах справи відсутні переконливі докази того, що вказане майно [PERSON] використовувала під час роботи дитячого садочку, і що вказане майно утримує у себе та не повернув позивач. Таким чином враховуючи вищенаведені норми матеріального права суд дійшов висновку, про часткове задоволення розміру позовних вимог [PERSON] та стягнення із [PERSON] в рахунок відшкодування матеріальної шкоди 322350 грн. 00 коп. Щодо обставин наведених позивачем [PERSON] обставин, то вони також частково знайшли своєї підтвердження під час розгляду справи, та підтверджені відповідними письмовими доказами. \~ \~ \~ \~Так, в матеріалах справи міститься рахунок № [NUMBER] від 17 червня 2020 року постачальника ФОП [PERSON] покупцю [PERSON] , дверних блоків з комплектуючими, фурнітурою у кількості 17 штук, всього на суму 314313 грн. 00 коп. У вказаному рахунку зазначено, що виготовлення дверних блоків здійснюється після повної оплати рахунку. Ціна вказана без врахування монтажу. (а.с. 72) \~ \~ \~ \~26 травня 2020 року між ФОП [PERSON] та [PERSON] укладений договір № б/н на складання кошторису (прорахунку вартості ремонту). (а.с. 77-78) \~ \~ \~ \~Відповідно до\~умов договору\~(п.1.1.-3.2.)\~виконавець зобов`язується\~за завданням\~замовника обстежити\~стан будинку\~та скласти\~кошторис на\~виконання ремонтно-будівельних\~робіт за\~адресою:\~ [ADDRESS] ,а замовник зобов`язується прийняти виконану роботу і оплатити її. Даний Договір є невід`ємною частиною Договору підряду на виконання будівельних робіт, в разі погодження Кошторису. Оплата за виконану роботу (складання Кошторису) на суму 5000,00 (п`ять тисяч) грн. має бути здійснено на протязі 5 календарних днів після підписання Акту приймання-передачі. Виконавець має приступити до обстеження житлового будинку та складання кошторису на виконання ремонтно-будівельних робіт за адресою: [ADDRESS] на наступний день після підписання даного Договору. Кошторис має бути складений протягом місяця після підписання Договору, який є невід`ємною частиною даного Договору. \~ \~ \~ \~У додатку № 1 до договору № б/н від 26 травня 2020 року Кошторису ремонтно-будівельних робіт, за результатами обстеження житлового будинку, за адресою [ADDRESS] , який належить на праві приватної власності [PERSON] зазначені види демонтажних робіт, малярних робіт (будинок), малярні роботи (підвал), плиточні роботи (бойлерна), плиточні роботи (сходи), плиточні роботи (двір), плиточні робти (баня), роботи із підлогою, фасадні роботи (будинок), фасадні роботи (цоколь), фасадні роботи (баня), роботи з парканом, чорнові матеріали, також додатково вказані вантажні роботи, занесення буд. матеріалів/винесення буд.сміття, завантаження/розвантаження: 400 грн. (по факту), послуги прораба, менеджера, технаглад (від вартості робіт), логістичні витрати (від матеріалів). Суд не може повністю погодитись із вказаною необхідністю проведення перелічених робіт, враховуючи пункти договору та переглянувши надані фотокартки будинку, бані, гаражу, паркану та подвір`я, окрім того, звертає увагу на те, що відповідно до умов договору укладеного між ФОП [PERSON] та [PERSON] від 26 травня 2020 року (п.1.1.-3.2.) виконавець зобов`язується за завданням замовника обстежити стан будинку та скласти кошторис на виконання ремонтно-будівельних робіт за адресою: [ADDRESS] , що не узгоджується із умовами договору оренди укладеного між [PERSON] та [PERSON] згідно умов якого п. 6.1.- 6.1.5 передбачено обов`язки орендаря: здійснювати за власний рахунок профілактичне обслуговування та поточний ремонт майна, що орендується, а от згідно п. 6.4.1. орендодавець зобов`язаний самостійно і за власний рахунок здійснювати у разі необхідності капітальний ремонт об`єкта, що орендується, тому дійшов висновку про зарахування в рахунок відшкодування завданої шкоди лише наступні роботи, щодо поточного ремонту майна та з врахуванням відновлення попереднього стану будинку (без розмальовок на стінах внутрі будинку, зовнішніх стінах будинку, плитки, паркану, стін бані), а саме: 1.демонтаж багета - 4445 грн., демонтаж фарби зі стін - 49395,2 грн., демонтаж фарби з відкосів - 9891,45 грн., демонтаж фарби зі стелі - 23716,8 грн., демонтаж міжкімнатних дверей (2 пов.) -1600 грн., демонтаж ламінату -11121 грн., демонтаж плитки на сходах - 840 грн., демонтаж плитки на сходах (погонаж) - 6468 грн., демонтаж плінтусу - 10091,5 грн. Всього на суму 117568 грн. 95 коп. 2.малярні роботи (будинок) ґрунтування стін, штукатурка стін маячна, поклейка штукатурної сітки на стіни, ґрунтування стін, шпаклювання стін старт, шпаклювання поклейка склохлста на стіни, фарбування стін, штукатурка стелі, фарбування стелі Всього на суму 206106 грн. 00 коп. 3.Фасадні роботи по будинку: ґрунтування стін 6856 грн., поклейка штукатурної сітки на стіни - 17825,6 грн., встановлення перфорованих кутників- 7564,05 грн., шпаклювання стін перед фарбуванням- 43878,4 грн., фарбування стін- 32908,8 грн., фарбування відкосів - 13964,4 грн. Всього на суму 109032 грн. 85 коп. 4.Фасадні роботи (цоколь) всього на суму 32085 грн. 5.Фасадні роботи (баня) всього на суму 50118 грн. 75 коп. 6.Роботи із парканом демонтаж профнастилу 12894 грн. 20 коп. 19 червня 2020 року між вказаним вище сторонами підписаний Акт здачі-приймання виконаних робіт за Договором № б/н від 26 травня 2020 року. В акті вказана вартість робіт 5000 грн. 00 коп., яка сплачена відповідно до товарного чеку від 26 травня 2020 року в розмірі 5000 грн. (а.с. 79, 84) Таким чином зважаючи на перелічені ремонтні будівельні роботи та їх вартість, відшкодуванню [PERSON] зі сторони [PERSON] підлягає сума в розмірі 527805 грн. 75 коп. (117568 грн. 95 коп. + 206106 грн. 00 коп. + 109032 грн. 85 коп. + 32085 грн. + 50118 грн. 75 коп. + 12894 грн. 20 коп.) + 5000 грн. = 532805 грн. 75 коп. Щодо вимог позивач по первісному позову про відшкодування упущеної вигоди слід зазначити про наступне. Як вбачається із матеріалів справи із розміщеного 25 травня 2020 року оголошення приміщення розміщені за адресою: [ADDRESS] передані третім особам для користування, як дитячий-садочок, що підтверджується на офіційному сайті дитячого садочка Міні- садік Нарру Roni Вrоvаrу ([INFO] ), у мережі Фейсбук (https://www.facebook.com/Happyronybrovary). (а.с. 32-34 том 2), фотокартками наданими як докази відповідачем (позивачем за первісним позовом), фотографіями, інтернет посиланнями та фото оголошень (реклами) дитячого закладуМіні- садік Нарру Roni Вrоvаrу. \~Відповідно до вимог ст.13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За змістом статей 15, 16\~ЦК\~України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу у разі їх порушення, невизнання чи оспорення. Одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. У частині другій статті 22\~ЦК\~України визначено, що збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Тобто, збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ кредитора, яке пов`язане з утиском його інтересів, як учасника певних суспільних відносин і що виражається у зроблених ним витратах, у втраті або пошкодженні його майна, у втраті доходів, які він повинен був отримати. Так, збитки як правова категорія включають в себе й упущену (втрачену) вигоду, яка відрізняється від реальних збитків тим, що реальні збитки характеризують зменшення наявного майна потерпілого (проведені витрати, знищення і пошкодження майна тощо), а у разі упущеної вигоди наявне майно не збільшується, хоча і могло збільшитися, якби не правопорушення. Тобто упущена вигода відображає різницю між реально можливим у майбутньому потенційно отриманим майном та вже наявним майном. Для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди необхідна наявність усіх елементів складу цивільного (господарського) правопорушення: 1) протиправної поведінки особи (боржника); 2) збитків, заподіяних такою особою; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи і збитками; 4) вини особи, яка заподіяла збитки, у тому числі встановлення заходів, вжитих кредитором для одержання такої вигоди. За відсутності одного із елементів складу цивільного правопорушення не настає відповідальності з відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди (правова позиція, викладена у постанові Верховного Суду від 30 вересня 2021 року у справі № 922/3928/20). При цьому протиправною вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи (така поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці - діях або бездіяльності). Відповідно до статті 22\~ЦК\~України у вигляді упущеної вигоди відшкодовуються тільки ті збитки, які б могли бути реально отримані при належному виконанні зобов`язання. Тому звернення з вимогою про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди покладає на кредитора (позивача) обов`язок також довести, окрім наведеного, реальну можливість отримання визначених ним доходів, тобто, що ці доходи (вигода) не є абстрактними, а дійсно були б ним отримані і тільки неправомірні дії відповідача стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила можливості їх отримання. Крім того, позивачу слід довести, що він міг і повинен був отримати визначені доходи, і тільки неправомірні дії відповідача (боржника) стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила його можливості отримати прибуток (правові позиції, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 травня 2018 року у справі № 750/8676/15-ц та постановах Верховного Суду від 10 червня 2020 року у справі № 910/12204/17, від 16 червня 2021 року у справі № 910/14341/18). Тобто вимоги про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди мають бути належним чином обґрунтовані, підтверджені конкретними підрахунками і доказами про реальну можливість отримання позивачем відповідних доходів, але не отриманих через винні дії відповідача. Також позивач повинен довести: факти вжиття ним певних заходів щодо одержання таких доходів. Тобто, доказуючи наявність упущеної вигоди, кредитор має довести факти вжиття певних заходів щодо одержання таких доходів. Якщо неодержання кредитором очікуваних доходів є наслідком недбалої поведінки самого кредитора, така упущена вигода не підлягає відшкодуванню. Тлумачення змісту частини другої статті 22\~ЦК\~України свідчить, що упущена вигода, будучи складовою поняття збитки, на відміну від реальних збитків, фактичну вартість яких можна виявити на основі оцінки прямих майнових втрат, завданих особі, пов`язана з тим реальним приростом, збільшенням її майнової сфери, якого можна було б очікувати за звичайних обставин, якби ці обставини не були порушені неправомірною поведінкою боржника. У частині третій статті 623\~ЦК\~України закріплено норму, яка регламентує ціни на товари, роботи, послуги тощо, які використовуються для обчислення збитків, зокрема, збитки визначаються з урахуванням ринкових цін, що існували на день добровільного задоволення боржником вимоги кредитора у місці, де зобов`язання має бути виконане, а якщо вимога не була задоволена добровільно, - у день пред`явлення позову, якщо інше не встановлено договором або законом. Суд може задовольнити вимогу про відшкодування збитків, беручи до уваги ринкові ціни, що існували на день ухвалення рішення. Відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди має свою специфіку, обумовлену низкою факторів, що зумовлено, зокрема, особливістю правової природи категорії збитків у вигляді упущеної вигоди, оскільки в момент вчинення правопорушення упущена вигода є лише можливою (майбутньою), а не наявною майновою втратою, а її розмір допустимо встановити лише приблизно, із деякими припущеннями, адже досить складним є визначення розміру тих втрат, які ще не сталися (не наступили фізично), позаяк невідомо, які чинники могли б мати вплив на прибуток. Тож у з`ясуванні критеріїв, яким слід керуватися при визначені (обрахунку) розміру збитків у вигляді упущеної вигоди, суд зважає на сутність правової природи категорії упущена вигода, принципи на яких ґрунтується виконання зобов`язання з відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди, а також функції, які повинно виконувати відшкодування збитків. При визначенні (обчисленні) розміру упущеної вигоди першочергове значення має врахування критерію звичайних обставин (умов цивільного/господарського обороту), за яких кредитор мав достатні очікування на отримання відповідного доходу в разі належного виконання боржником своїх обов`язків. При цьому звичайними обставинами (умовами цивільного/господарського обороту) фактично є типові (нормальні) обставини (умови) комерційного обігу (функціонування ринку), а не теоретично, потенційно можливі, особливо сприятливі ситуації, що мали місце під час неналежного виконання боржником своїх обов`язків. \~Іншим критерієм, який необхідно враховувати при визначенні (розрахунку) розміру упущеної вигоди, є критерій розумності витрат. Сутнісний зміст цього критерію та необхідність урахування при розрахунку упущеної вигоди обумовлений принципами зобов`язального права та загальними засадами цивільного законодавства - керівними ідеями, з яких мають виходити усі без виключення учасники цивільних відносин. Слід зазначити, що визначаючи розмір збитків у вигляді упущеної вигоди, необхідно також враховувати функцію, яку повинно виконувати відповідне відшкодування. Такою функцією передусім є компенсаційна функція, яка виходить з неприпустимості збагачення потерпілої сторони зобов`язання (кредитора) та визначає своїм завданням компенсацію кредитору дійсних негативних наслідків порушення його прав. Іншими словами відновлення майнового стану кредитора за рахунок боржника має здійснюватися із розрахунку еквівалентності, співмірності між собою відшкодування та збитків. Відтак, при визначенні розміру збитків у вигляді упущеної вигоди слід керуватися такими критеріями її розрахунку (обчислення) як: 1) звичайні обставини (умови цивільного/господарського обороту); 2) розумні витрати; 3) компенсаційність відшкодування збитків. Тому справедливе відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди за наявності доведеності протиправної поведінки заподіювача збитків та причинного зв`язку між збитками та протиправною поведінкою є одним із ефективних засобів захисту порушених прав кредитора, адже сама лише констатація у судовому рішенні порушення прав кредитора (позивача) не завжди може бути достатньою для того, щоб захист міг вважатися ефективним. Суд, на підставі повного, всебічного розгляду справи, досліджених доказів кожного окремо та у їх сукупності, встановив про відсутність спричинення збитків у вигляді упущеної вигоди, оскільки позивачем не доведена наявність протиправної поведінки заподіювача збитків та причинного зв`язку між збитками та протиправною поведінкою відповідача, будь яких інших доказів суду не надано. Згідно частини першої статті 81\~ЦПК\~України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (частина шоста статті 81 ЦПК України). Виходячи з вищевикладеного, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову в частині стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди із [PERSON] на користь [PERSON] . Як передбачено ч. 1, 2, 3 ст.133\~ЦПК\~України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Згідно із ч. 1 ст.\~134\~ЦПК\~України разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. Відповідно до вимог ст. 137\~ЦПК\~України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Як передбачено ч.4 та 5 ст. 137\~ЦПК\~\~України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1)складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2)часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3)обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Із матеріалів справи вбачається, що 28 квітня 2020 року між [PERSON] та [PERSON] укладений договір про надання правової допомоги за № 04/2020 року(а.с. 45 том 4), а також договір про надання правової допомоги № 01/15-07 від 15 липня 2021 року (а.с. 58-59 том. 4) Також позивачем по зустрічному позову надані акти виконаних робі (наданих послуг) від 18 травня 2020 року, 26 серпня 2020 року, 21 жовтня 2020 року, 27 листопада 2020 року, 24 травня 2021 року, 14 травня 2021 року, 06 липня 2021 року, 15 червня 2021 року, 25 травня 2021 року, 15 липня 2021 року, 21 липня 2021 року, 15 листопада 2021 року, 25 листопада 2021 року, 15 лютого 2022 року, 22 лютого 2022 року, а також фільтровану виписку за період з 31.05.2021 року по 31.05.2023 року із карткового рахунку АТ КБ Приватбанк на клієнта [PERSON] сформовану 31 травня 2023 року. Згідно вказаних актів та враховуючи додану виписку [PERSON] понесла витрат на правову допомогу в розмірі 303831 грн. 80 коп. Суд при визначенні витрат на правову допомогу не може погодитися із наданими розрахунками зазначеними в актах витрат на правничу допомогу у визначеному обсязі, оскільки вказані витрати є неспівмірними з обсягом наданої правничої допомоги та зі ступенем складності даної справи, оскільки розгляд вказаної справи не вимагав великого обсягу юридичної й технічної роботи та вивчення додаткових джерел права, а тому дана справа є невисокого рівня складності, а тому із [PERSON] на користь [PERSON] підлягають стягненню понесені витрати на правову допомогу в розмірі 50000 грн. \~ \~ \~ \~Відповідно ч. 1, 2, 10 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.\~Інші судові\~витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються: 1)\~у разі\~задоволення позову\~-\~на відповідача; 2)\~у разі\~відмови в\~позові -\~на позивача; 3)\~у разі\~часткового задоволення\~позову -\~на обидві\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог. При частковому задоволенні позову, у випадку покладення судових витрат на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, суд може зобов`язати сторону, на яку покладено більшу суму судових витрат, сплатити різницю іншій стороні. У такому випадку сторони звільняються від обов`язку сплачувати одна одній іншу частину судових витрат. \~ \~ \~ \~Згідно дублікату квитанції № 0.0.1777035789 від 21 липня 2020 року позивачем [PERSON] сплачено судовий збір за подачу позову до суду в розмірі 7510 грн.00 коп. \~ \~ \~ \~Згідно дублікату квитанції № 0.0.1852633579.1 від 29 вересня 2020 року позивачем по зустрічному позову [PERSON] сплачений судовий збір в розмірі 3883 грн. 00 коп., згідно квитанції № 0.0.1852623492.1 від 29.09.2020 року [PERSON] за подачу заяви про забезпечення позову сплачено 420 грн. 40 коп. Таким чином, враховуючи розмір задоволених вимог як позивача по первісному позову, так і позивача по зустрічному позову, слід стягнути із [PERSON] на користь [PERSON] сплачений судовий збір в розмірі 5328 грн. 06 коп., а із [PERSON] на користь [PERSON] сплачений судовий збір в розмірі 3223 грн. 00 коп.

Outcome: partial