Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-27 00:00:00

У липні 2023 року Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Дім Комфорт» звернулось до Дарницького районного суду міста Києва з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення внесків на утримання спільного майна за період з 01.09.2020 по 31.06.2023 в розмірі 38 670,15 грн. Позов обґрунтований тим, що відповідачі є співвласниками квартири [ADDRESS] та як співвласники квартири і співвласники багатоквартирного будинку зобов`язані своєчасно і в повному обсязі сплачувати внески і платежі на утримання та проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна об`єднання. Відповідачі з вересня 2020 року сплату поточних платежів по обов`язковим внескам на утримання будинку та прибудинкової території та обов`язковим внескам в цільові фонди здійснюють не регулярно та не в повному обсязі, в зв`язку з чим станом на червень 2023 у відповідачів перед позивачем утворилась заборгованість за [PERSON] - 19335,04 грн; за [PERSON] - 4833,76 грн; [PERSON] - 4833,76 грн; за [PERSON] - 4833,76 грн; за [PERSON] - 4833,76 грн з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10 липня 2023 року позовну заяву було передано для розгляду судді Якусику О.В. 27 липня 2023 року на запит суду у порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України надійшла інформація щодо зареєстрованого місця проживання відповідачів. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 26 жовтня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 753/11794/23 в порядку спрощеного позовного провадження, розгляд справи призначено на 29 листопада 2023 року. 29 листопада 2023 року розгляд справи відкладено на 28 грудня 2023 року. Відповідачам ухвалу суду про відкриття провадження у справі разом з позовною заявою з додатками, судові повстки про виклик направлялися на адресу їх зареєстрованого місця проживання рекомендованим листом з повідомлення про вручення. Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі №800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі №913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Інформація про стан розгляду справи викладалась у відповідних процесуальних документах - ухвалах суду, які, відповідно до приписів Порядку ведення Єдиного державного реєстру судових рішень України оприлюднювались у цьому Реєстрі. Також інформація про стан дату і час розгляду справи була розміщена на офіційному веб-сайті Судової влади України. Окрім того, відповідачі повідомлялися про день та час розгляду справи через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України. Відповідно до ч. 8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями статті 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Відповідачі не скористалися своїм процесуальним правом, передбаченим статтями 174, 178 ЦПК України та не направили суду відзив на позовну заяву із викладенням заперечень проти позову. Відповідно до частини восьмої статті 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані у справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов до таких висновків. Відповідачі є співвласниками квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 180,70 кв.м, житловою площею 118,70 кв.м., що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. За приписами статей 319, 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить. Відповідно до положень статті 360 ЦК України співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів). 21.12.2010 багатоквартирний будинок [ADDRESS] передано на баланс ОСББ «Дім Комфорт». Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку, врегульовано Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» від 29.11.2001 № 2866-ІІІ (далі - Закон № 2866-ІІІ). Відповідно до положень статті 4 вищевказаного Закону об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. Статтею 10 Закону № 2866-ІІІ визначено, що органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. До виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься, зокрема, затвердження статуту об`єднання, внесення змін до нього; обрання членів правління об`єднання; питання про використання спільного майна; затвердження кошторису, балансу об`єднання та річного звіту тощо. Стаття 15 Закону № 2866-ІІІ покладає на співвласника обов`язок своєчасно та в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. Частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності (стаття 20 Закону № 2866-ІІІ). Судом встановлено, що відповідачі у період з 01.09.2020 по 31.06.2023 не у повному сплачували обов`язкові внески на утримання будинку та прибудинкової території і обов`язкові внески в цільові фонди, що обумовило виникнення заборгованості. Так, рішеннями загальних зборів співвласників ОСББ «Дім Комфорт» від 27.04.2017, 27.02.2019 та 22.07.2021 були затверджені розміри внесків до цільових фондів об`єднання (ремонтного, резервного, фонду системи відеонагляду і безпеки) - 0,45 грн. за один квадратний метр загальної площі приміщення (з 2017 р.) та 1,45 грн. за один квадратний метр загальної площі приміщення (для участі у міській програмі термомодернізації на 8 місяців 2018 р.); у 2019 році - 5,32 грн. за один квадратний метр загальної площі приміщення, якщо платіж сплачено до 25 числа, та 5,78 грн., якщо платіж сплачено після 10 числа, у 2021 році - 6,86 грн. за один квадратний метр загальної площі приміщення, якщо платіж сплачено до 25 числа, та 7,38 грн., якщо платіж сплачено після 10 числа. Згідно з розрахунком заборгованості, наданим позивачем, заборгованість відповідачів по обов`язковим внескам на утримання будинку та прибудинкової території та внескам в цільові фонди станом на червень 2023 становить 38 088,18 грн, а також інфляційні втрати в розмірі 485,01 грн та 3% річних в розмірі 95,96 грн. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] з вересня 2020 року не своєчасно та не в повному обсязі вносили плату по обов`язковим внескам на утримання будинку та прибудинкової території та внескам в цільові фонди, в результаті чого у відповідачів перед позивачем утворилась заборгованість: згідно з розрахунком заборгованості за [PERSON] - 19 335,04 грн; за [PERSON] - 4 833,76 грн; [PERSON] - 4 833,76 грн; за [PERSON] - 4 833,76 грн; за [PERSON] - 4 833,76 грн. При цьому, як зазначає позивач, відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] є дітьми [PERSON] , на яку як на законного представника дітей відповідно до вимог статті 242 ЦК України покладається відповідальність за невиконання зобов`язання по сплаті відповідних внесків. Вказані розрахунки суд покладає в обґрунтування рішення як об`єктивний і належний доказ, що містить відомості щодо розміру нарахованих відповідачам сум, і здійснений на основі затверджених в установленому порядку норм та пропорційно до загальної площі належної відповідачам квартири. Відповідно до частини 1 статті 509 ЦК України зобов`язання - це правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно з нормою статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (стаття 611 ЦК України). Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (стаття 610 ЦК України). Одним із видів порушення зобов`язання є прострочення - невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк. Згідно частини 6 статті 13 Закону № 2866-ІІІ у разі відмови співвласника сплачувати внески і платежі на утримання та проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна об`єднання або за його дорученням управитель має право звернутися до суду. За приписом статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності неможливість виконання ним грошового зобов`язання і у разі прострочення на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми. Згідно з наданим позивачем розрахунком інфляційних втрат та 3% річних, вказані суми позивач просить фактично стягнути за період з березня 2021 року по червень 2023 року. Водночас, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 05.03.2022 №206 «Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану» в умовах воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64 «Про введення воєнного стану в Україні», установлено, що до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги. З огляду на викладене, вимоги позивача про стягнення інфляційних втрат та 3% річних за період, починаючи з 24 лютого 2024 року, задоволенню не підлягають. Згідно з перерахунком суду розмір інфляційних втрат за вказаний період становить - 133,57 грн, 3% - 38,30 грн., які підлягають стягненню з відповідачів. Отже, зважаючи на встановлені обставини та вищенаведені положення цивільного законодавства, суд дійшов висновку про обґрунтованість і доведеність позовних вимог ОСББ «Дім Комфорт» та задовольняє їх частково у загальній сумі 38 260,05 грн. Відповідно до вимог статті 141 ЦПК України, з відповідачів на користь позивача підлягають стягненню понесенні останнім судові витрати пропорційно розміру задоволених вимог у сумі 2 655,53 грн. Окрім того, позивач просить стягнути солідарно з відповідачів на його користь витрати на професійну правову допомогу в розмірі 2 500,00 грн. Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 3 ст. 133 та ч. 1-3 ст. 137 ЦПК України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи. До витрат, пов`язаних із розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Разом з тим, ч. 2 ст. 137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду Частиною 3 ст. 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» визначено, що при встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Судом встановлено, що 30 березня 2023 року між ОСББ «Дім Комфорт» та Адвокатським об`єднанням «Ю.Д.К.» було укладено договір про надання правничої допомоги № 12-В, яким сторони погодили гонорар адвокату за надані послуги в розмірі 2500,00 грн. Сторони підписали акт виконаних робіт (послуг) за надання разової правової допомоги від 04 липня 2023 року, відповідно до якого адвокатським об`єднанням надано послугу - складання позовної заяви щодо заборгованості [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , договір № 12-В від 30 березня 2023 року» вартістю 2500,00 грн. Згідно з платіжною інструкцією № 2001 від 4 липня 2023 року позивач сплатив адвокатському об`єднанню 2500,00 грн. відповідно до умов договору про надання правничої допомоги № 12-В. Слід зазначити, що відповідно до ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. Суд враховує позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 28.12.2020 № 640/18402/19, що розмір винагороди за надання правової допомоги визначений у договорі у вигляді фіксованої суми, не змінюється в залежності від обсягу послуг та витраченого адвокатом часу. Зважаючи на викладене, враховуючи характер виконаної представником позивача роботи, принципи співмірності та розумності судових витрат, критерій реальності адвокатських витрат, а також розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи, суд вважає за необхідне стягнути з відповідачів на користь позивача витрати на професійну правничу допомогу в сумі 2 473,49 грн.

Outcome: partial