Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-13 00:00:00

10 червня 2023 року Акціонерне товариство Комерційний банк «Приват Банк» з використанням засобів поштового зв`язку звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості в сумі 85863 грн. 99 коп. Обґрунтовано позов тим, що відповідач звернулася до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву від 09 липня 2020 року. Відповідач при підписані анкети-заяви підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами та Правилами надання банківських послуг, Тарифами, які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між нею та банком договір про надання банківських послуг. Також, заявою відповідача підтверджується, що вона була повністю проінформована про умови кредитування в АТ КБ «Приват Банк», які були надані їй для ознайомлення в письмовій формі. На виконання укладеного договору відповідачу відкрито кредитний рахунок та встановлено початковий кредитний ліміт, який у подальшому змінювався. Відповідач зобов`язалася повернути витрачену частину кредитного ліміту відповідно до умов договору. Позивач свої зобов`язання за договором виконав у повному обсязі, надав відповідачу можливість розпоряджатися кредитними коштами на умовах, передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту, однак відповідач взяті на себе зобов`язання щодо повернення кредитних коштів належним чином не виконувала, у зв`язку з чим виникла заборгованість, а тому позивач звернувся до суду з даним позовом. Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 28 червня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в справі; справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження; визначено сторонам строк для подачі заяв по суті справи. В установлений судом строк відповідач подала відзив на позов, в якому просить відмовити позивачу в його задоволенні. Зокрема, у відзиві на позов відповідач зазначає, що 24 червня 2022 року невстановлена особа шахрайським шляхом заволоділа грошовими коштами відповідача в сумі 131000 грн., перерахувавши їх на банківську картку № [NUMBER] (Таксомбанк). За вказаним фактом відповідач того ж дня проінформувала банк для вжиття необхідних заходів та скасування операції, проведеної без згоди клієнта. Відповідальні працівники банку повідомили, що скасувати операцію вже неможливо та порадили звернутися до правоохоронних органів, що відповідач і зробила, у зв`язку з чим були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Грошові кошти відповідачем не перераховувались, свого дозволу на їх переказ відповідач не надавала, а тому відсутні правові підстави для нарахування відсотків та їх стягнення. Крім того, з відповідачем не погоджувалися умови та розмір відсоткової ставки за кредитом. Оскільки позивачем до суду не надано доказів на підтвердження вчинення відповідачем дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному персональному ідентифікаційному номеру (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою, розголошення секретної інформації третім особам, а тому правові підстави для задоволення позову та стягнення заборгованості відсутні. Також, позивач, як на підставу для стягнення заборгованості, окрім розрахунку заборгованості, посилається на витяг з тарифів обслуговування кредитних карт та паспорт споживчого кредиту, однак ані анкета-заява від 09 липня 2020 року, ані витяг з тарифів обслуговування преміальних карт, ані паспорт споживчого кредиту не містять жодної інформації про те, який саме вид карти було видано відповідачу, а також, які умови цих карт. Матеріали справи не містять підтверджень, що саме ці витяг з тарифів та витяг з Умов відповідач розуміла, ознайомилася і погодилася з ними, а також про те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема, щодо сплати процентів за користування кредитними коштами та саме у зазначеному розмірі та порядках нарахування. Роздруківка із сайту позивача не може бути належним доказом, оскільки цей доказ повністю залежить від волевиявлення і дій однієї сторони (банку), яка може вносити і вносить відповідні зміни в Умови та правила споживчого кредитування. Надані позивачем Умови та правила не можна вважати складовою кредитного договору, якщо вони не підписані позичальником, а також, якщо ці Умови прямо не передбачені в заяві позичальника. Позивач подав відповідь на відзив, в якій просить задовольнити позов у повному обсязі. Зокрема, зазначив, що відповідач висловила згоду на укладення договору та виявила бажання оформити на своє ім`я кредитну картку «Універсальна». На момент оформлення кредиту банком встановлено поточну проценту ставку у розмірі 1,7%, вказано розміри комісій та штрафів, розмір щомісячного платежу тощо. Сторонами при укладенні кредитного договору були досягнуті усі істотні умови договору. Умови та Правила надання банківських послуг, а також Тарифи банку є загальнодоступною інформацією, яка розміщена у відділеннях банку та на офіційному сайті банку. Відповідач, підписанням анкети-заяви позичальника, приєдналася до Умов та Правил надання банківських послуг. Заява разом з Умовами та Тарифами є договором про надання банківських послуг. Відповідачу було встановлено кредитний ліміт, відповідач користувалася грошима, отримувала кошти через банкомат, здійснювала розрахунки через термінали в касах магазинів, а отже отримала кредитну картку «Універсальна», оскільки проведення вказаних операцій є неможливим без наявності картки. Виписка з банківського рахунку містить інформацію про рух коштів на балансі карткового рахунку відповідача, всі операції за картковим рахунком. Відповідачем розрахунок не спростований, контррозрахунок не наданий, судово-економічні експертизи по справі не призначались. З розрахунку заборгованості та наданої виписки про рух коштів чітко вбачається, що позивач частково сплачувала заборгованість за договором. З матеріалів справи не вбачається, а відповідачем не доведено відсутність заборгованості та виконання умов договору належним чином, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Надана виписка по картковому рахунку та розрахунок заборгованості, є належними та допустимими доказами по справі. Також, 24 червня 2022 року до банку надійшло платіжне доручення клієнта про переказ коштів в розмірі 25124 грн., 25124 грн., 20100 грн. Ініціатором переказу є власник карткового рахунку, переказ ініційовано з використанням держателем електронного платіжного засобу для оплати вартості товарів і послуг, що не суперечить вимогам статті 21 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні». Даний платіж ініційований клієнтом через Інтернет, шляхом введення інформації про номер картки, термін її дії та CVV код та проходженням успішної авторизації. Кожна транзакція забезпечена захистом від шахрайських дій, а саме: проходження клієнтом авторизації, тобто введення реквізитів карти, які дають можливість ідентифікувати клієнта та картковий рахунок, та додаткове підтвердження операції шляхом введення одноразового ОТП-паролю (коду авторизації), який надсилається банком на мобільний телефон клієнта, який зареєстрований ним в банківській системі. Тобто, для підтвердження операції відповідачем отримано та введено одноразовий ОТП - пароль, який і завершив транзакцію. У разі збігу пароля з відправленим клієнту банк перевіряє номер мобільного телефону клієнта, а саме: чи зареєстрований він в системі Приват24 і/або Mobile Banking. Якщо номер мобільного телефону зареєстрований і збігається з номером телефону клієнта, вважається, що клієнт прийняв умови публічного договору, розміщеного у відповідному розділі Умов та правил, згідно з яким клієнту надаватимуться затребувані ним послуги. Сторони визнають ОТР-пароль, що збігся, електронним підписом клієнта. Посилання відповідача на те, що коштами заволоділи співробітники банку або шахраї є необґрунтованим, оскільки кожна операція забезпечена авторизацією та ОТР-паролем для входу в комплекси, підтвердження платежів надсилалися на її номер мобільного телефону та доступні були тільки відповідачу. Також, відповідач до певного часу належним чином виконувала свої зобов`язання за кредитом, що свідчить про те, що відповідач знала про умови кредитування та визнала свої зобов?язання за договором. Тому посилання відповідача про те, що вона не була ознайомлена з умовами кредитування не має прийматись судом до уваги. Відповідач заперечення не подала. Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 17 листопада 2023 року клопотання представника відповідача про витребування доказів задоволено та витребувано у позивача інформацію. У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити. Представник відповідача у судовому засіданні вказав, що відповідач позов не визнає з підстав, зазначених у відзиві, та просив відмовити позивачу в задоволенні позову. Пояснив, що переказ грошових коштів з карткового рахунку відповідача було здійснено шахрайським шляхом, тому відсутні підстави для стягнення заборгованості. Заслухавши доводи представників сторін та дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. Відповідач звернулася до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим 09 липня 2020 року підписала заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг (а.с. 13-20), на підставі якої отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок зі сплатою процентів за користування ним. Крім того,\~09\~липня 2020\~року відповідач підписала паспорт споживчого кредиту, в якому зазначені умови використання кредитного продукту (кредитних карток) - «Універсальна», «Універсальна Gold», Platinum, MC World Black Edition, Visa Signature, MC World Elite, Visa Infinite (а.с. 21-23). Вказані обставини визнаються відповідачем. На виконання умов договору відповідачу видавалися картки, зокрема, 09 липня 2020 року Універсальна», а 08 жовтня 2021 року «Універсальна Gold», що підтверджується наданою позивачем довідкою (а.с. 12). Відповідачем визнається обставина видачі карток, однак представник відповідача вказав, що не відомо, яку саме картку відповідач отримала. Також, довідкою Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки, оформленої на відповідача (договір б/н), підтверджується старт карткового рахунку і зміни кредитного ліміту (а.с. 11). Таким чином, сторони 09\~липня 2020\~року уклали договір шляхом підписання заяви,\~у зв`язку\~з чим\~між ними\~виникли договірні зобов`язання. Відповідно до виписки по рахунку відповідача 24 червня 2022 року було здійснено декілька переказів коштів з призначенням платежу «Переказ зі своєї картки» (а.с. 10). 03 липня 2022 року [PERSON] звернулася до Чернігівського районного управління поліції із заявою щодо списання з її банківської картки грошових коштів у сумі 131000 грн., коли вона перейшла за посиланням щодо отримання допомоги, у зв`язку з чим 03 липня 2022 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань зареєстровано кримінальне провадження № 12022270340003266 (а.с. 64). З інформації, наданої Акціонерним товариством Комерційний банк «Приват Банк» від 06 грудня 2023 року № 11300893-ВБ, слідує, що за клієнтом банку [PERSON] рахується банківських рахунок [NUMBER] . Дійсно, з карти [NUMBER] було проведено транзакції, що мали місце 24 червня 2022 року о 12:02:46 (переказ зі своєї карти). Переказ грошових коштів виконано третьою особою, тип проведення операції Приват24 Р2Р, без зміни логіна та паролю, без перевипуску сім-карти, фінансовий телефон знаходився у клієнта. Перекази здійснено через Приват24 клієнта, грошові кошти надійшли на рахунок отримувача [NUMBER] . Аналіз логів свідчить про те, що успішний вхід до Приват24 клієнта банку [PERSON] здійснювався як з типового, так і нетипового пристроїв, логін, пароль, сім-карта, тощо при цьому не змінювалися, телефон знаходився у клієнта. Логи Приват24 231114RQ676759 MOBKER Логи входов в аккаунт Приват24 типовий iPhone 14,3, фігурує Redmi 6 Pro/xiaomi [NUMBER] 2022-06-24 11:55:44.714 1130478011 3197211606 138.199.47.230 Phone Redmi 6 Pro/xiaomi [NUMBER] 2022-06-24 11:49:25.108 [NUMBER] 3197211606 195.60.175.151 phone iPhone14,3 [NUMBER] 2022-06-24 12:09:53.908 [NUMBER] [NUMBER] phone iPhone14,3 [NUMBER] 2022-06-24 12:31:00.557 [NUMBER] [NUMBER] phone iPhone14,3 [NUMBER] 2022-07-20 17:47:54.811 1130478011 3197211606 217.117.66.240 phone iPhone 14,3 [NUMBER] 2022-07-20 18:16:49.027 [NUMBER] 3197211606 46.149.95.58 phone iPhone14,3 Шахраям вдалось зняти грошові кошти з карти через передачу даних карти та входу до Приват24 за фішинговим посиланням «колега переслала посилання для оформлення допомоги від ООН, перейшли за посиланням ввели номер телефону, пароль в приват24, пін код до карти». Клієнт звернулась на «гарячу лінію» банку 24.06.2022 о 12:29:07, ід запису 723956726, тобто вже через 27 хвилин після проведення транзакцій переказів грошових коштів, повідомила співробітника банку про те, що її колега по роботі розповіла про можливість отримати грошові кошти від ООН в розмірі 6500 грн. та надіслала їй посилання для оформлення такої допомоги. [PERSON] зайшла на фішингове посилання, вказала дані своєї карти, ввела номер телефону, пароль в приват24, тощо. Аналіз операцій з картою [NUMBER] клієнта банку [PERSON] , виявлені при цьому авторизації в Приват24, свідчать про те, що в особи, яка здійснювала перекази, був доступ до [INFO] клієнта банку [PERSON] , заходила вона туди за допомогою паролю та логіна входу, які відомі тільки їх власнику. Таким чином, встановлено, що незаконне заволодіння грошовими коштами клієнта банку [PERSON] сталося з вини самої потерпілої. Відповідно до пункту 1 частини другої статті 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. За змістом статей 626, 628 Цивільного кодексу\~України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно із частиною першою статті 638 Цивільного кодексу України істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Статтею 629 Цивільного кодексу України визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до частини першої статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно зі статтею 525 Цивільного кодексу\~України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до статті 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Позивач свої зобов`язання за договором виконав у повному обсязі та надав відповідачу можливість розпоряджатися кредитними коштами на умовах, передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту. Однак, за розрахунком позивача, у відповідача виникла заборгованість за\~вказаним договором,\~яка станом\~на 10\~березня 2023\~року становить\~85863\~грн.\~99\~коп., до якої входить: 70403 грн. 04 коп. заборгованість за кредитом, 15460 грн. 95 коп. заборгованість за простроченими відсотками (а.с. 8-9). Згідно зі статтею 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до частини першої статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Згідно із\~частиною другою\~статті 615\~Цивільного кодексу\~України одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання. Відповідач ознайомилася з умовами кредитування, про що свідчить її підпис у заяві від 09 липня 2020 року, в якій вказані умови кредитування. Щодо посилань відповідача, що невстановлена особа заволоділа грошовими коштами відповідача шахрайським шляхом суд зазначає наступне. Пунктами 1, 5, 6, 7, 8, 9 розділу VI Положення «Про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління Національного банку України 05 листопада 2014 року № 705, яке було чинним на час виникнення спірних правовідносин, передбачалося, що користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це законного права або повноважень. Користувач зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які не виконувалися користувачем. Користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором. Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу. Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Відповідач звернулась на «гарячу лінію» банку 24.06.2022 о 12:29:07 через 27 хвилин після проведення транзакцій переказів грошових коштів. Стаття 1073\~Цивільного кодексу\~України визначає, що у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Згідно з пунктом 32.1 статті 32 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», який був чинним на момент виникнення спірних правовідносин, банк, що обслуговує платника, та банк, що обслуговує отримувача, несуть перед платником та отримувачем відповідальність, пов`язану з проведенням переказу, відповідно до цього Закону та умов укладених між ними договорів. Пунктами 1.15, 1.23, 1.24, 1.32 статті 1\~Закону України\~«Про платіжні\~системи та\~переказ коштів\~в Україні», який був чинним на момент виникнення спірних правовідносин, визначені умови, за яких рух коштів вважається неналежним (неправомірним) переказом, а саме: ініціатором такого переказу має бути особа, яка не є платником, тобто якій не належить рахунок, з якого ініціюється платіж (неналежний платник), а кошти мають бути списані з рахунку неналежного платника помилково або неправомірно та зараховані на рахунок неналежного отримувача, тобто особи, яка не має законних підстав на одержання переказу. Ініціювання переказу коштів може здійснюватися шляхом використання держателем електронного платіжного засобу, тобто платіжної картки (стаття 21 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», чинного на момент виникнення спірних правовідносин). З доказів, наявних у матеріалах справи, вбачається, що відповідач сама зайшла на фішингове посилання, вказала дані своєї карти, ввела номер телефону, пароль в приват24, тобто своїми діями сприяла незаконному використанню ПІН-коду та інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Також, фінансові операції були вчинені до моменту повідомлення відповідачем банку про неналежність переказів, тому банк не має нести відповідальність за ці фінансові операції. Враховуючи положення законодавства та викладене вище, суд дійшов висновку, що вимоги позивача про стягнення з відповідача заборгованості підлягають задоволенню. Посилання представника\~відповідача на\~те,\~що відсутні\~підстави для\~стягнення з\~відповідача відсотків\~суд вважає\~необгрунтованим,\~оскільки в підписаній відповідачем заяві від 09 липня 2020 року вказані умови кредитування. Відповідно до статті 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача належить стягнути витрати по сплаті судового збору.

Outcome: approved