Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-21 00:00:00

Позивач в\~особі представника\~ [PERSON] \~звернувся до\~суду з\~позовом про\~повернення земельних\~ділянок та\~скасування рішення\~про державну\~реєстрацію та\~просить:\~зобов`язати\~ТОВ «Аль-Транс»\~повернути [PERSON] \~ земельну ділянку за кадастровим номером:5924782000:06:003:0164;скасувати рішення державного реєстратора Нижньосироватської сільської ради Сумського району Сумської області Іщенко-Амбарцумян Л.В. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 03.11.2021 року індексний номер 61333802, а також стягнути судові витрати. Заявлені вимоги обґрунтовані тим, що у приватній власності позивача [PERSON] земельна ділянка з кадастровим номером 5924782000:06:003:0164, площею 2,0 га на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 10.09.2021 року, посвідченого приватним нотаріусом Мокренко Л.Ю.. У жовтні 2022 року позивач дізнався, що його земельна ділянка використовується ТОВ «Аль-Транс». 27.10.2022 року [PERSON] замовив інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно через додаток «Реєстр нерухомості», з якої вбачається, що належна йому земельна ділянка знаходяться в користуванні відповідача згідно Договорів оренди землі. Про існування даного договору оренди землі позивач не знав, не підписував їх та дозвіл на використання своїх земельних ділянок відповідачу не надавав. У судове засідання позивач та його представник не з`явилися, від представника позивача надійшла заява, в якій просить провести судове засідання без їх участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечує. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, у відзиві на позов просив в позові відмовити повністю і покласти судові витрати на позивача. Зазначив, що факт передачі спірної ділянки від позивача відповідачеві на виконання зазначеного договору, посвідчується актом приймання-передачі від 28.10.2021 року. Право оренди за спірним договором зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права рішення державного реєстратора-третьої особи від 03.11.2021 року №61333802. Крім того, відповідач зазначив про те, що питання оформлення тексту спірного договору від імені позивача з відповідачем опікувався його батько - [PERSON] , який надав всі необхідні документи для укладення спірного договору та проведення у подальшому державної реєстрації права оренди на спірну ділянку. Підстав недовіряти батькові позивача у відповідача не було. Відповідач наполягає на тому, що обізнаність позивача про існування спірного договору доводиться також тим, що він отримав від відповідача орендну плату за землю за 2021 рік, що підтверджується платіжним дорученням. Таким чином, повідомлення суду у позові про те, що позивачеві стало відомо про спірний договір у жовтні 2022 року, не відповідає дійсності. Експертиза не підтверджує доводів позивача про те, що він не підписував вказаний договір та акт. Інших доказів, які б підтверджували доводи позивача, останній не надав (а.с.34-41). Третя особа державний реєстратор Нижньосироватської сільської ради Сумського району Сумської області Іщенко-Амбарцумян Л.В. в судове засідання не з`явилася, будучи повідомленою про час та місце розгляду справи. Відповідно до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК\~України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, так як розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовна заява обґрунтована та підлягає задоволенню виходячи з наступного. Згідно із ч. 1, 2 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах. Відповідно до ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання іншою особою. Згідно з ч. 1 ст. 12 ЦПК України, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Частиною 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено,\~що\~ [PERSON] \~є власником\~земельної\~ділянки\~площею 2,0\~га,\~розташованої\~на території\~Садівської сільської\~ради Сумського\~району Сумської\~області з\~кадастровим номером:5924782000:06:003:0164\~для ведення\~особистого селянського\~господарства що\~підтверджується Договорами від 10.09.2021 року посвідченими приватним нотаріусом Сумського міського нотаріального округу Сумської області Мокренко Л.Ю., Витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності та Інформацією сформованою за допомогою додатку «Реєстр нерухомості» 27.10.2022 року (а.с.9-12). Як вбачається з Інформації сформованою за допомогою додатку «Реєстр нерухомості» 27.10.2022 року земельна ділянка площею 2,0\~га,\~розташованої на території Садівської сільської ради Сумського району Сумської області з кадастровим номером:5924782000:06:003:0164 для ведення особистого селянського господарства відповідно до Договору оренди землі №б/н, від 28.10.2021 року, передана в оренду ТОВ «Аль-Транс» строком на 7 років (а.с.12). У матеріалах справи є копія договору оренди земельної ділянки з кадастровим номером:5924782000:06:003:0164, який був укладений 28.10.2021 року за № б/н між ТОВ «Аль-Транс» та [PERSON] , а також акт приймання передачі земельної ділянки (37-39). Оспорюючи факт укладення договору оренди земельної ділянки, позивач послався на те, що підпис на договорі оренди землі йому не належить, дозволу на використання його земельної ділянки відповідачу він не надавав, оригіналу договору оренди землі не бачив. Оспорюючи договір оренди землі , позивач просив призначити по справі судово-почеркознавчу експертизу. Ухвалою суду\~від 02\~травня 2023\~року по\~справі була\~призначена судово-почеркознавча\~експертиза,\~на вирішення\~якої поставлені\~питання: Чи належать рукописні підписи [PERSON] ( іпн [NUMBER] ) у наступних документах: 1.Договорі оренди землі б/н від 28.10.2021 року між [PERSON] з ТОВ «АЛЬ-ТРАНС», щодо оренди земельної ділянки за кадастровим номером 5924782000:06:003:0164, (зареєстрований в реєстрі речових прав на нерухоме майно рішенням державного реєстратора Нижньосироватської сільської ради Сумського району Сумської області Іщенко-Амбарцумян Людмили В`ячеславівни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 03.11.2021 року, індексний номер 61333802) у пункті 12.4. та розділі «13.РЕКВІЗИТИ СТОРІН» під словом «Орендодавець». 2.Акті приймання-передачі земельної ділянки до Договору оренди землі б/н від 28.10.2021 року між [PERSON] з ТОВ «АЛЬ-ТРАНС», щодо оренди земельної ділянки за кадастровим номером 5924782000:06:003:0164, (зареєстрований в реєстрі речових прав на нерухоме майно рішенням державного реєстратора Нижньосироватської сільської ради Сумського району Сумської області Іщенко-Амбарцумян Людмили В`ячеславівни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 03.11.2021 року, індексний номер 61333802) під словом «Орендодавець». Проведення експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз ( 03680, м.Київ, вул.Смоленкська,6). Згідно висновку експерта № 17294/17295/23-32 від 03.11.2023 року за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи (а.с.73-84) зазначено, що не виявилось можливим у зв`язку з тим, що при порівнянні досліджуваних підписів з наданими на дослідження зразками підписів [PERSON] встановлено, що вони неспівставні за транскрипцією, що не дає змоги провести порівняльне дослідження підписів та виділити комплекс як співпадаючих так і розбіжних ознак для отримання висновку як позитивного так і негативного характеру у будь-якій формі. Відповідно до статті 41\~Конституції\~України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право власності є непорушним. Згідно з частинами другою та третьою статті 13\~ЦК\~України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, та не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. У статті 11\~ЦК\~України надано перелік підстав виникнення юридичних прав та обов`язків (юридичних фактів), які виникають як із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, так і з дій, що не передбачені такими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Однією з таких підстав є відповідно до пункту 1 частини другої статті 11\~ЦК\~України договори та інші правочини. У частині першій статті 627\~ЦК\~України деталізовано принцип свободи договору. Зазначено, що відповідно до статті 6\~цього\~Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. У статті 792\~ЦК\~України передбачено, що за договором найму (оренди) земельної ділянки наймодавець зобов`язується передати наймачеві земельну ділянку на встановлений договором строк у володіння та користування за плату. Відносини щодо найму (оренди) земельної ділянки регулюються спеціальним законом. Відповідно до статті 124 ЗК України передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у власності громадян і юридичних осіб, здійснюється за договором оренди між власником земельної ділянки і орендарем. Підставою для укладення договору оренди може бути цивільно-правовий договір про відчуження права оренди. У частині другій статті 125\~ЗК\~України вказано, що право на оренду земельної ділянки виникає після укладення договору оренди і його державної реєстрації. Вимога про те, що право оренди землі оформляється договором, який реєструється відповідно до закону, передбачена у частині другій статті 126 ЗК України. У статті 13 Закону № 161-XIVнадано визначення договору оренди землі. Договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства. Договір оренди землі укладається у письмовій формі і за бажанням однієї зі сторін може бути посвідчений нотаріально (стаття 14 цього Закону № 161-XIV). Згідно зі статтею 17\~ЗаконуУкраїни\~«Про\~оренду землі» об`єкт за договором оренди землі вважається переданим орендодавцем орендареві з моменту державної реєстрації права оренди, якщо інше не встановлено законом. За частиною першою статті 15\~Закону\~України\~«Про оренду\~землі» істотними умовами договору оренди землі є: об`єкт оренди (кадастровий номер, місце розташування та розмір земельної ділянки); строк дії договору оренди; орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату. За згодою сторін у договорі оренди землі можуть зазначатися інші умови. У разі якщо договором оренди землі передбачено здійснення заходів, спрямованих на охорону та поліпшення об`єкта оренди, до договору додається угода щодо відшкодування орендарю витрат на такі заходи. Відсутність у договорі оренди землі однієї з істотних умов, передбачених цією статтею, а також порушення вимог статей 4-6, 11, 17, 19 цього Закону є підставою для відмови в державній реєстрації договору оренди, а також для визнання договору недійсним відповідно до закону (частина друга цієї ж статті). У разі ж якщо сторони такої згоди не досягли, такий договір є неукладеним, тобто таким, що не відбувся, а наведені в ньому умови не є такими, що регулюють спірні відносини. Момент укладення договору визначено у статтях 638,640 ЦК України. Вказано, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. Якщо відповідно до акта цивільного законодавства для укладення договору необхідні також передання майна або вчинення іншої дії, договір є укладеним з моменту передання відповідного майна або вчинення певної дії. Договір, що підлягає нотаріальному посвідченню, є укладеним з дня такого посвідчення. Підпис є невід`ємним елементом, реквізитом письмової форми договору, а наявність підписів має підтверджувати наміри та волевиявлення учасників правочину, а також забезпечувати їх ідентифікацію. Отже, якщо сторони не досягли згоди з усіх істотних умов договору, не дотрималися письмової форми договору або не підписали його, він вважається неукладеним. Згідно статті 11\~Закону\~України\~«Про державну\~реєстрацію\~речових\~прав на\~нерухоме\~майно\~та їх\~обтяжень» визначено, що державний реєстратор самостійно приймає рішення за результатом розгляду заяв у сфері державної реєстрації прав. Втручання, крім випадків, передбачених цим Законом, будь-яких органів влади, їх посадових осіб, юридичних осіб, громадян та їх об' єднань у діяльність державного реєстратора під час проведення реєстраційних дій забороняється і тягне за собою відповідальність згідно із законом. Відповідно до пунктів 1, 2, 3 частини третьої статті 26\~Закону\~України\~«Про державну\~реєстрацію\~речових\~прав на\~нерухоме\~майно\~та їх\~обтяжень» (у редакції, чинній із 16 січня 2020 року) відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав). У пункті 3 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії рейдерству» унормовано, що судові рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, про визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, що на момент набрання чинності цим Законом набрали законної сили та не виконані, виконуються в порядку, передбаченому Законом України\~«Про\~державну\~реєстрацію речових\~прав\~на\~нерухоме майно\~та\~їх\~обтяжень» до набрання чинності цим Законом. Отже, за змістом цієї норми виконанню підлягають виключно судові рішення: 1) про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень; 2) про визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень; 3) про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень. Аналогічні правові висновки наведені у постановах Верховного Суду від 03 вересня 2020 року у справі № 914/1201/19, від 23 червня 2020 року у справах № 906/516/19, № 905/633/19, № 922/2589/19, від 30 червня 2020 року у справі № 922/3130/19, від 14 липня 2020 року у справі № 910/8387/19, від 20 серпня 2020 року у справі № 916/2464/19, від 03 лютого 2021 року у справі № 278/3367/19-ц, провадження № 61-13586. Судом встановлено,\~що\~Рішенням\~про державну\~реєстрацію\~прав\~та їх\~обтяжень від 03.11.2021\~року індексний номер:60302016\~державний реєстратор\~Нижньосироватської сільської\~ради Сумського\~району Сумської\~області Іщенко\~-\~Амбарцумян Л.В.\~внесла запис\~про державну\~реєстрацію права\~оренди земельної ділянки загальною\~площею 2,0\~га для\~ведення особистого\~селянського господарства,\~розташованої на\~території Садівської\~сільської ради\~Сумського району\~Сумської області,\~кадастровий номер 5924782000:06:003:0164 на підставі\~договору,\~який [PERSON] \~як власник\~зазначеної земельної\~діляноки та\~одна із\~сторін договорів\~оренди,\~не підписував. Велика Палата Верховного Суду констатує, що у випадку оспорювання самого факту укладення правочину такий факт може бути спростований не шляхом подання окремого позову про недійсність правочину, а під час вирішення спору про захист права, яке позивач вважає порушеним, шляхом викладення відповідного висновку про неукладеність спірних договорів у мотивувальній частині судового рішення. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 червня 2020 року в справі № 145/2047/16-ц (провадження № 14-499цс19). У такому випадку власник земельної ділянки вправі захищати своє порушене право на користування земельною ділянкою, спростовуючи факт укладення ним договору оренди земельної ділянки у мотивах негаторного позову та виходячи з дійсного змісту правовідносин, які склалися у зв`язку із фактичним використанням земельної ділянки. Отже, виходячи з викладеного, суд приходить до висновку про порушення прав позивача як власника земельної діляноки, а такий спосіб захисту порушеного права як скасування рішення державного реєстратора та зобов`язання відповідача ТОВ «Аль-Транс» повернути земельну ділянку власнику [PERSON] , є законним та обґрунтованим. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, оскільки суд дійшов висновку про задоволення позову, то сплачений позивачем за подання позову судовий збір у розмірі 1984 грн. підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. На підставі викладеного,

Outcome: approved