Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-27 00:00:00

У лютому 2023 року [PERSON] пред`явила до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська зазначений позов, остаточно уточнений 23 березня 2023 року, на предмет стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів, стягнутих з 26 червня 2007 року за рішенням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська з [PERSON] аліментів на утримання неповнолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , до її повноліття на користь матері [PERSON] у розмірі 1/3 частки зі всіх видів заробітка, але не менше 30 відсотків від прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, починаючи стягнення з 15 червня 2007 року. В обґрунтування позову зазначається, що на примусовому виконанні Першого Правобережного відділу державної виконавчої служби у Шевченківському та Центральному районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеси) перебуває виконавчий лист, виданий на підставі рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 26 червня 2007 року, про стягнення з відповідача аліментів, однак відповідач рішення суду не виконує і станом на 31 липня 2022 року заборгованість по аліментам складає 330\~445,76 грн., а тому посилаючись на викладене, позивач просила суд стягнути з відповідача на її користь розраховану за період з червня 2007 року по липень 2022 року суму пені (неустойки) по аліментам у розмірі 330\~445,76 грн. Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 27 березня 2023 року зазначену позовну заяву передано на розгляд Кіровському районному суду м. Дніпропетровська, оскільки судом не отримано інформації на підтвердження зареєстрованого місця проживання відповідача в Шевченківському районі м. Дніпра, тоді як позивач зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , що за територіальним розподілом міста Дніпра знаходиться в Центральному районі. З відкриттям спрощеного позовного провадження за ухвалою Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 09 червня 2023 року з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду цієї справи по суті на засадах диспозитивності проведена її письмова підготовка без виникнення інших процесуальних ускладнень, проте з потребою у витребуванні належним чином завірених копій виконавчого провадження № 26127311, а також актуальної довідки розрахунку заборгованості при примусовому виконанні цього виконавчого провадження. Ухвалою Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 11 липня 2023 року задоволене клопотання представника позивача та до участі у зазначеній цивільній справі залучено Перший Правобережний відділ державної виконавчої служби у Шевченківському та Центральному районах міста Дніпра Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро). Відповідач свій відзив не подав, маючи у повному обсязі можливість реалізувати надані Законом процесуальні права на заперечення для спростування аргументів позовної заяви; про жодні причини неможливості подання доказів письмово суду не повідомляв. Перший Правобережний відділ державної виконавчої служби у Шевченківському та Центральному районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеси), своїм правом подати заяви по суті справи не скористався, пояснень щодо позову не подавав. На виконання вимог ухвали суду від 11 липня 2023 року надав суду належним чином завірені копії виконавчого провадження № 26127311, з актуальною довідкою розрахунку заборгованості при примусовому виконанні цього виконавчого провадження. Позивач в судове засідання не з`явилася, через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи у її відсутність, в якій зазначила, що позов підтримує у повному обсязі з наведених у ньому підстав та наполягає на його задоволенні. Відповідач, прибувши 01 серпня 2023 року в судовому засіданні клопотав про кладення після чого жодного разу в судове засідання не з`явився, та, будучи неодноразово повідомленим належним чином про час і місце розгляду справи судовими повістками, про розгляд справи в його відсутність не клопотав та про причини неявки не повідомив, на підставі чого з урахуванням письмової згоди позивача та її представника за правилами ст. ст.\~280, 287, 288 ЦПК України\~справа підлягає\~розглядові судом в заочному порядку. Представник третьої особи Перший Правобережний відділ державної виконавчої служби у Шевченківському та Центральному районах міста Дніпра Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеси), будучи належним чином повідомленим, в судове засідання не з`явився, причин неявки не повідомив про відкладення розгляду не клопотав, з урахуванням чого в силу ст. 223 ЦПК Українийого неявка не перешкоджає розгляду справи по суті. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про вирішення справи за ст. 13 ЦПК України в межах заявлених вимог з частковим задоволенням позову, виходячи з встановлених у судовому засіданні наступних обставин. Судом встановлено, що 26 червня 2007 року Бабушкінським районним судом м. Дніпропетровська у цивільній справі № 2-3252/2007 ухвалене рішення, що набрало законної сили, яким з [PERSON] , [INFO] , уродженця м. Дніпропетровська, стягнуто аліменти на утримання неповнолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , до її повноліття на користь матері [PERSON] , у розмірі 1/3 частки зі всіх видів заробітку, але не менше 30 відсотків від прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, починаючи стягнення з 15 червня 2007 року. На виконання зазначеного рішення суду позивачу видано виконавчий лист № 2-3252, який у подальшому пред`явлено до виконання (а.с. 8). З наданих\~суду належним\~чином завірених\~копій виконавчого\~провадження №\~26127311\~вбачається,\~що 09\~грудня 2009\~року державним\~виконавцем Бабушкінського\~відділу державної\~виконавчої служби\~Дніпропетровського міського\~Абдулаєвою С.З.\~винесено постанову\~про відкриття\~виконавчого провадження\~з примусового\~виконання виконавчого\~лита №\~2-3252,\~що виданий\~26\~червня 2007\~року Бабушкінським\~районним судом\~м.\~Дніпропетровська (а.с. 64-106). Відповідач ухиляється від сплати аліментів, внаслідок чого ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 05 серпня 2014 року постановлено ухвалу про тимчасове обмеження [PERSON] у праві виїзду за межі України до виконання покладених на нього обов`язків зі сплати аліментів. В межах виконавчого провадження № 26127311 державним виконавцем Бабушкінського відділу державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції Абдуллаєвою С.З. 02 жовтня 2014 року винесено постанову про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, а також постановою державного виконавця Шевченківського відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області Солом`яним С.С. 17 вересня 2019 року на підставі ст.ст. 63,75 Закону України «Про виконавче провадження» винесено постанову про накладення на [PERSON] штрафу на користь держави у розмірі 72\~873,40 грн. Так, після винесення постанови про відкриття виконавчого провадження за [PERSON] утворилася заборгованість зі сплати аліментів, сукупний розмір якої згідно розрахунку від 31 січня 2019 року за період з 09 грудня 2009 року по 31 січня 2019 року в сумі 155\~956,12 грн., що перевищує суму вдповідних платежів за шість місяців, внаслідок чого, у зв`язку із ухиленням боржника від виконання зобов`язань, покладених на нього за рішення суду, яке підлягає примусовому виконанню, 31 січня 2019 року постановою державного виконавця Шевченківського відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області Солом`яним С.С. відносно [PERSON] встановлено тимчасове обмеження у праві виїзду за межі України до погашення заборгованості зі сплати аліментів у повному обсязі згідно виконавчого листа № 2-3252, виданого 26 червня 2007 року. 21 листопада 2022 року старшим державним виконавцем Першого Правобережного відділу державної виконавчої служби у Шевченківському та Центральному районах міста Дніпра Пвденно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Ковтух Є.Є. винесено постанову про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника [PERSON] , яку він отримує у ВЧ А7013 (а.с. 95, 96). З серпня 2022 року по липень 2023 року із доходу відповідача [PERSON] відраховувалися кошти на сплату аліментів та згідно розрахунку заборгованості, що складений державним виконавцем Першого Правобережного відділу державної виконавчої служби у Шевченківському та Центральному районах міста Дніпра Південного міжрегіонального\~управління Міністерства\~юстиції (м.\~Одеса)\~Ковтюх Є.Є. станом на 31 жовтня 2023 року відповідач [PERSON] має заборгованість по сплаті аліментів у загальному розмірі 183\~630,66 грн., що розрахований державним виконавцем відповідно середньомісячної заробітної плати по регіону в м. Дніпрі. В той же час в період з червня 2007 року по липень 2022 року платежі на сплату аліментів від боржника не надходили (а.с. 136-139, 145). Так, основною засадою (принципом) цивільного судочинства є, зокрема, диспозитивність (пункт 5 частини третьої статті 2 ЦПК України). Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (частина друга статті 12 ЦПК України). Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України). Позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження (пункт 2 частини другої статті 49 ЦПК України). Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та\~розумності, відповідно до моральних засад суспільства (частина дев`ята статті 7 СК України). Сімейні обов`язки є такими, що тісно пов`язані з особою, а тому не можуть бути перекладені на іншу особу (частина перша статті 15 СК України). Якщо в результаті психічного розладу, тяжкої хвороби або іншої поважної причини особа не може виконувати сімейного обов`язку, вона не вважається такою, що ухиляється від його виконання (частина третя статті 15 СК України). Невиконання або ухилення від виконання сімейного обов`язку може бути підставою для застосування наслідків, встановлених цим Кодексом або домовленістю (договором) сторін (частина четверта статті 15 СК України). Особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання (частини перша та друга статті 614 ЦК України). У разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості (абзац 1 частини першої статті 196 СК України). При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частини четверта статті 263 ЦПК України). У постанові\~Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 листопада 2021 року в справі № 569/14819/19 (провадження № 61-1586св20) зазначено, що: «правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже, і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. Викладене узгоджується з правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, висловленими у постановах від 25 квітня 2018 року у справі № 572/1762/15-ц (провадження № 14-37цс18) та від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц (провадження № 14-616цс18)». Тлумачення вказаних норм свідчить, що: загальні засади (принципи) приватного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, у першу чергу, акти сімейного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії та повинні враховуватися, зокрема, при тлумаченні норм, що містяться в актах сімейного законодавства; учасники сімейних правовідносин можуть мати особисті та майнові суб`єктивні сімейні обов`язки. Свої обов`язки учасники сімейних відносин здійснюють різними способами: здійснення активних дій; утримання від здійснення активних дій. Якщо невиконання особистих обов`язків учасників сімейних відносин у випадках, передбачених в законі, може припинятися або не зумовлювати відповідних наслідків, то невиконання сімейного обов`язку майнового характеру не допускається. Оскільки на відміну від особистих, майнові обов`язки можуть виконуватися незалежно від самого носія такого обов`язку за допомогою інших суб`єктів. невиконання або ухилення від виконання сімейного обов`язку може бути підставою для застосування відповідних правових наслідків, що можуть визначатися в: нормах СК України; домовленості (договорі) сторін. Наслідки невиконання або ухилення від виконання сімейного обов`язку можуть мати: особистий характер, коли негативний вплив відбувається на особисту сферу зобов`язаної особи; майновий характер, якщо такий вплив здійснюється на майнову сферу зобов`язаної особи; стягнення пені, передбаченої абзацом 1 частини першої статті 196 СК України, можливе лише у разі виникнення заборгованості з вини особи, зобов`язаної сплачувати аліменти. У СК України не передбачено випадки, коли вина платника аліментів виключається. Очевидно, що в такому разі підлягають застосуванню норми цивільного законодавства. Якщо платник аліментів доведе, що вжив всіх залежних від нього заходів щодо належного виконання зобов`язання, то платник аліментів є невинуватим у виникненні заборгованості, і підстави стягувати неустойку (пеню) відсутні. Саме на платника аліментів покладено обов`язок доводити відсутність своєї вини в несплаті (неповній сплаті) аліментів; розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто, заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %; при застосуванні формулювання «не більше 100 відсотків заборгованості» в\~абзаці 1 частини 1 статті 196 СК України якщо обмежувати нарахування пені поточною заборгованістю (тобто, тією яка існує за всі місяці станом на момент пред`явлення позову чи на інший момент), то при пред`явленні позову за період коли існувало прострочення, а на момент пред`явлення позову поточна заборгованість відсутня, то і не буде межі, яку не повинна перевищувати пеня. Як наслідок, очевидно, що потрібно розмежовувати сукупну поточну заборгованість та заборгованість за аліментами за певний місяць. Статтею 180 СК України встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини. Відповідно до ст. 196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Так, за розрахунком позивача за період з лютого 2022 року по травень 2023 року сума неустойки, яку відповідач має сплатити на користь позивача складає, 138\~012,02 грн., тоді як за розрахунком державного виконавця сукупний розмір заборгованості відповідача зі сплати аліментів станом на 06 березня 2023 року становить 56\~817,64 грн. Отже, з урахуванням принципу розумності, суд вважає, що оскільки пеня є змінною величиною, основою для обчислення якої є саме заборгованість за аліментами за певний місяць, то формулювання «не більше 100 відсотків заборгованості» означає, що розмір пені не повинен перевищувати розмір заборгованості, на яку вона нараховується. У разі, якщо позивач, з урахуванням принципу диспозитивності пред`явив позов про стягнення пені за декілька місяців, то розмір пені за ці місяці не повинен перевищувати сукупний розмір заборгованості, на яку вона нараховується, зазначене узгоджується з правовим висновком, що викладений у постанові Верховного Суду від 19 січня 2022 року у справі № 711/679/21 (провадження № 61-18434св21). Таким чином, суд приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача неустойки за прострочення сплати аліментів в розмірі 183\~630,66 грн., тобто не більше 100 відсотків заборгованості. Оскільки позивач при зверненні з позовом до суду на підставі п. 3 ч. 1\~ст. 5 Закону України «Про судовий збір» звільнена від сплати судового збору, тому суд вважає за необхідне стягнути з відповідача в дохід держави судовий збір у розмірі 1 073 грн.

Outcome: partial