Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-25 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] звернувся до Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська з позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про стягнення матеріальної та моральної шкоди, в якому зазначив, що він є власником транспортного засобу ВАЗ 21063, державний номер [NUMBER] , який був учасником дорожньо-транспортної пригоди , яка сталася 11 травня 2022 року на території с.Богуслав Павлоградського району Дніпропетровської області. За кермом автомобіля був син позивача [PERSON] . Після ДТП , яка сталася о 14.30 годині, позивач приїхав на місце впродовж години та був присутній при оформленні документів та проведенні слідчих дій. Ввечері 11.05.2022 року слідчим ВП № 1 ПРВП ст.лейтенантом Назаровим А.О. було прийняте рішення про поміщення автомобіля під арешт на транспортування його на штрафмайданчик ВП № 1, який розташований за адресою: 51500, м.Тернівка, вул.Лермонтова, буд.15Б. Оскільки автомобіль не міг самостійно рухатися, слідчий повідомив позивача, що буде викликаний евакуатор і за рахунок держави доставлений на штрафмайданчик у межах кримінального провадження. Після бесіди зі слідчим син позивача [PERSON] 16.05.2022 року виявив на автомобілі ВАЗ 21063 значні механічні пошкодження , які не були наслідком ДТП, з`явилися пізніше. Слідчий повідомив, що пошкодження з`явилися внаслідок транспортування. [PERSON] зробив фотофіксацію пошкоджень.17.05.2022 року позивач звернувся з письмовою заявою до начальника ВП № 1 з питанням , звідки виникли значні пошкодження автомобіля після ДТП. Автомобіль позивач забрав зі штрафмайданчика , згідно ухвали суду, 04.08.2022 року. Позивач вважає, що вилучення транспортного засобу в рамках кримінального провадження направлене на збереження речового доказу, а не їх пошкодження та псування майна. Тому просить суд стягнути з відповідача вартість відновлювального ремонту транспортного засобу отриманих механічних пошкоджень внаслідок недбалого транспортування в розмірі 27977,93 грн. , відповідно до звіту про оцінку вартості матеріального збитку , заподіяного власнику колісного транспортного засобу № 238/08-22, вартість послуг з вчинення експертної оцінки 2700 грн., судовий збір 992,00 грн., моральну шкоду 30000 грн. 29.06.2023 року до суду надійшов письмовий відзив, в якому відповідач ГУНП в Дніпропетровській області заперечував проти задоволення позовних вимог в повному обсязі з огляду на те, що 11.05.2022 року слідчим СВ ВП № 1 Павлоградського районного відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції Назаровим А.О. внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12022041400000133 за ознаками кримінального правопорушення , передбаченого ч.1 ст. 286 КК України, за фактом скоєння дорожньо-транспортної пригоди: 11.05.2022 року о 14.40 годині по автодорозі М-03 зі сторони м.Павлоград в напрямку м.Донецька в районі вул.Лінійна , 3 , с.Богуслав, [PERSON] , керуючи транспортним засобом марки ВАЗ 21063, державний номер [NUMBER] ,т здійснив обгін попереду їдучих автомобілів з виїздом на зустрічну смугу руху, де в той час водій транспортного засобу марки Тойота Камрі, рухаючись зі сторони м.Павлоград, в напрямку шиномонтажу за адресою: с.Богуслав, вул.Лінійна, 3, здійснюючи маневр повороту ліворуч, зі своєї полоси руху, та допустив зіткнення з транспортним засобом марки Тойота Камрі. В результаті ДТП пасажир отримала тілесні ушкодження. 13.10.2022 року слідчим винесено постанову про закриття кримінального провадження за № 12022041400000133 від 11.05.2022 року за ознаками ч.1 ст. 286 КК України у зв`язку з відсутністю у діянні складу кримінального правопорушення. Відносно водія [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення за ст. 124 КУпАП за порушення вимог п. 12.3 Правил дорожнього руху України. Постановою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 17.01.2023 року по справі № 185/10965/22 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, провадження у справі закрито у зв`язку з закінченням строку накладення адміністративного стягнення. За зверненням позивача [PERSON] від 17.05.2022 року щодо пошкодження автомобіля при транспортуванні до ВП № 1 проведено службову перевірку, в результаті якої зроблений висновок про можливість встановити зазначені [PERSON] пошкодження після проведення відповідної автотехнічної експертизи та висновку спеціаліста. Відповідно до відповіді слідчого управління ГУНП від 28.09.2022 року № 2/М-1229 встановлено, що в ході огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 11.05.2022 року вилучено автомобіль ВАЗ 21063, державний номер [NUMBER] , транспортування якого здійснювалося [PERSON] , [INFO] , за допомогою навантажувача. Необхідною підставою для притягнення органу державної влади до відповідальності у вигляді стягнення шкоди є наявність трьох умов: неправомірні дії цього органу, наявність шкоди та причинний зв`язок між неправомірними діями і заподіяною шкодою , і довести наявність цих умов має позивач на підставі ст. 1173 ЦК України. Наявність моральної шкоди доводиться позивачем , який в позовній заяві має зазначити , які моральні страждання та у зв`язку з чим він поніс і чим обгрунтовується розмір компенсації. Оскільки для наявності зобов`язання по відшкодуванню шкоди відповідно до ст.ст. 1176, 1167,1173,1174 ЦК України потрібна наявність незаконного рішення , дій чи бездіяльності органу дізнання, досудового слідства, наявність шкоди , протиправність дій її завдавача та причинний зв`язок між його діями та шкодою підлягають доказуванню на загальних підставах та відповідно до ст. 81 ЦПК України є обов`язком позивача. Доказів спричинення матеріальної та моральної шкоди позивачем не надано, тому підстави для задоволення позову відсутні. В судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримав, на їхньому задоволенні наполягав. Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечувала, обгрунтовуючи позицію обставинами, які зазначені у відзиві. Суд,\~вислухавши позицію\~сторін,дослідивши матеріали цивільної справи, розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, дійшов висновку, що позовна заява підлягає задоволенню частково з таких підстав. З копії свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії [NUMBER] судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником автомобіля ВАЗ 21063, державний номерний знак [NUMBER] . З постанови про закриття кримінального провадження від 13 жовтня 2022 року судом встановлено, що 11.05.2022 року о 14.40 годині по автодорозі М-03 зі сторони м.Павлоград в напрямку м.Донецька в районі вул.Лінійна , 3 , с.Богуслав, [PERSON] , керуючи транспортним засобом марки ВАЗ 21063, державний номер [NUMBER] , здійснив обгін попереду їдучих автомобілів з виїздом на зустрічну смугу руху, де в той час водій транспортного засобу марки Тойота Камрі, рухаючись зі сторони м.Павлоград, в напрямку шиномонтажу за адресою: с.Богуслав, вул.Лінійна, 3, здійснюючи маневр повороту ліворуч, зі своєї полоси руху, та допустив зіткнення з транспортним засобом марки Тойота Камрі. В результаті ДТП пасажир отримала тілесні ушкодження. Про дану подію було зареєстровано кримінальне провадження до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12022041400000133 від 11.05.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України. З протоколу огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 11.05.2022 року, складеного слідчим СВ ВП № 1 Назаровим А.О. судом встановлено, що автомобіль ВАЗ 21063, державний номер [NUMBER] , має пошкодження : пошкоджено праву фару , зігнуто бампер з правого боку, деформовано праве крило та капот з правого боку, деформовано важіль підвіски, що також підтверджується фототаблицею до протоколу огляду. З фотографій , зроблених позивачем зі штрафмайданчику поліції від 16.05.2022 року вбачається, що автомобіль ВАЗ 21063, державний номер [NUMBER] , має пошкодження : розбите лобове скло, пошкоджено кришу над лобовим склом та правою стійкою, глибокі вм`ятини на крилах, обірвані молдінги, розбитий задній фонар. З відповіді на звернення позивача [PERSON] начальника СУ ГУНП в Дніпропетровській області від 28.09.2022 року № 2/М-1229 судом встановлено, що в ході огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 11.05.2022 року вилучено автомобіль ВАЗ 21063, державний номер [NUMBER] , транспортування якого здійснювалося [PERSON] , [INFO] , за допомогою дорожнього навантажувача. 13.10.2022 року слідчим СВ відділення поліції № 1 Павлоградського районного відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції Назаровим А.О. винесено постанову про закриття кримінального провадження за № 12022041400000133 від 11.05.2022 року за ознаками ч.1 ст. 286 КК України у зв`язку з відсутністю у діянні складу кримінального правопорушення. Відносно водія ВАЗ 21063, державний номер [NUMBER] , [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення за ст. 124 КУпАП за порушення вимог п. 12.3 Правил дорожнього руху України. Постановою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 17.01.2023 року по справі № 185/10965/22 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, провадження у справі закрито у зв`язку з закінченням строку накладення адміністративного стягнення. Зі звіту про оцінку вартості матеріального збитку , заподіяного власнику колісного транспортного засобу № 238/08-22 від 18.08.2022 року, зробленого на замовлення позивача [PERSON] оцінювачем ТОВ «Клевер Експерт» [PERSON] , судом встановлено, що за актом огляду транспортного засобу оцінювачем розмежовано пошкодження, що пов`язані з ДТП: крило праве переднє, бампер передній, двері праві передні, кришка капоту, та виокремлено пошкодження, не пов`язані з ДТП: вітрове скло, накладка кришки багажника, крило заднє ліве, крило заднє праве, дах ремонтувати, перекос кузова ремонтувати. Вартість відновлювального ремонту автомобіля ВАЗ 21063, державний номер [NUMBER] , без врахування фізичного зносу вузлів і деталей, становить 27977,93 грн. Згідно платіжного доручення № 67 від 09.08.2022 року, позивачем [PERSON] сплачено за послуги оцінювача ТОВ «Клевер Експерт» [PERSON] 2700 грн. Конституція України, як основний закон, закріплює в Україні засади державної політики, спрямованої, насамперед, на забезпечення прав і свобод людини та гідних умов її життя. Стаття 3 Конституції України визначає, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави. Як принцип всієї практичної діяльності держави, всіх її органів та посадових осіб за статтею 3 Конституції України права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість функціонування держави, їх утвердження і забезпечення і є головним обов`язком держави. На забезпечення ефективного захисту прав та свобод людини направлені норми Конституції України про розповсюдження юрисдикції судів на всі правовідносини, які виникають у державі, а також на відшкодування моральної та матеріальної шкоди, як результат порушених прав фізичних та юридичних осіб. Відшкодування шкоди - один з найважливіших інститутів сучасної правової науки. У законодавстві України передбачено два види шкоди, що підлягає відшкодуванню - шкоду матеріальну і шкоду моральну. Статтею 56 Конституції України визначено, що кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень. Згідно зі статтею 22 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодження речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до статті 1173 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними свої повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів. Згідно із частинами другою, четвертою статті 100 Кримінального процесуального кодексу України, речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. У разі втрати чи знищення стороною кримінального провадження наданого їй речового доказу вона зобов`язана повернути володільцю таку саму річ або відшкодувати її вартість. Порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 року № 1104 (далі - Порядок). Цей Порядок визначає правила зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, та схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження. Відповідно до пункту 5 Порядку, умовою зберігання речових доказів повинне бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. Забороняється зберігання речових доказів в умовах, що можуть призвести до їх знищення чи псування. У разі потреби необхідне вжиття невідкладних заходів для приведення таких речових доказів до стану, що дає змогу забезпечити їх подальше зберігання. Згідно із пунктом 20 Порядку зберігання речових доказів у вигляді автомобілів, автобусів, а також самохідних машин, сконструйованих на шасі автомобілів, мотоциклів усіх типів, марок і моделей, причепів, напівпричепів, мотоколясок, інших прирівняних до них транспортних засобів та мопедів, здійснюється на спеціальних майданчиках і стоянках територіальних органів Національної поліції для зберігання тимчасово затриманих транспортних засобів. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову та моральну шкоду передбачені нормами статей 1166, 1167 ЦК України, відповідно до яких шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини. Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану органом державної влади, зокрема органами дізнання, попереднього (досудового) слідства, прокуратури або суду, визначені статтею 1176 ЦК України. Ці підстави характеризуються особливостями суб`єктного складу заподіювачів шкоди, серед яких законодавець виокремлює посадових чи службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органи досудового розслідування, прокуратури або суду, та особливим способом заподіяння шкоди. Сукупність цих умов і є підставою покладення цивільної відповідальності за завдану шкоду саме на державу. Шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою лише у випадках вчинення незаконних дій, вичерпний перелік яких охоплюється частиною першою статті 1176 ЦК України, а саме у випадку незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт. За відсутності підстав для застосування частини першої статті 1176 ЦК України, в інших випадках заподіяння шкоди цими органами діють правила частини шостої цієї статті - така шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто виходячи із загальних правил про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовими та службовими особами (статті 1173, 1174 цього Кодексу). Такий правовий висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 22 червня 2017 року у справі № 6-501цс17. Відповідно до п. 34.4 ст. 34 Закону № 961-IV для визначення причин настання страхового випадку та розміру збитків страховиком та МТСБУ залучаються їх працівники. Страховиком, МТСБУ та потерпілими також можуть залучатися аварійні комісари, експерти або юридичні особи, у штаті яких є аварійні комісари чи експерти. Відповідно до вимог статті 7 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» у випадку завдання збитку проведення незалежної оцінки є обов`язковим. Як зазначено у п. 1.2 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 24.11.2003 № 145/5/2092, Методика встановлює механізм оцінки (визначення вартості) колісних транспортних засобів (далі - КТЗ), а також вимоги до оформлення результатів оцінки, оціночні процедури визначення вартості КТЗ. Згідно з п. 1.4 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 24.11.2003 № 145/5/2092, вказана Методика застосовується з метою, зокрема, визначення матеріальних збитків, завданих власнику в разі пошкодження КТЗ. Відповідно до п. 1.3 Методики, її вимоги є обов`язковими під час проведення авто товарознавчих експертиз та експертних досліджень судовими експертами науково-дослідних інститутів судових експертиз Міністерства юстиції України, експертами науково-дослідних експертно-криміналістичних центрів Міністерства внутрішніх справ України, експертами інших державних установ, суб`єктами господарювання, до компетенції яких входить проведення судових авто товарознавчих експертиз та експертних досліджень, а також всіма суб`єктами оціночної діяльності під час оцінки КТЗ у випадках, передбачених законодавством України або договорами між суб`єктами цивільно-правових відносин. Згідно з п. 4.3 Методики, за результатами оцінки оцінювач складає звіт про оцінку КТЗ. За результатом оцінки, виконаної суб`єктом оціночної діяльності - органом державної влади або органом місцевого самоврядування самостійно, складається акт оцінки КТЗ. Виходячи з викладеного, висновок експерта складається у разі проведення судової авто товарознавчої експертизи, а звіт оцінювача - за результатами проведення оцінки КТЗ, при цьому, як висновок експерта, так і звіт оцінювача складаються на єдиних засадах, визначених Методикою товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 24.11.2003 № 145/5/2092. Слід відмітити, що звіт № 238/08-22 від 18.08.2022 року, зробленого на замовлення позивача [PERSON] оцінювачем ТОВ «Клевер Експерт» [PERSON] , містить марку, модель і державний реєстраційний номер транспортного засобу, який проходив оцінку.\~У своєму\~звіті оцінювач\~зазначив,\~що вартість\~матеріального збитку,\~заподіяного власнику\~у результаті\~пошкодження транспортного\~засобу -\~автомобіля ВАЗ\~21063,\~державний номер\~ [NUMBER] ,\~без врахування\~фізичного зносу\~вузлів і\~деталей,\~становить 27977,93\~грн.\~ При цьому оцінювач зазначив, що оцінка проведена на підставі Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні», він діяв неупереджено та об`єктивно, обмежень до виконання оцінки та зацікавленості у результатах оцінки він не мав. Ураховуючи викладене, звіт про оцінку колісного транспортного засобу № 238/08-22\~від 18.08.2022\~року є належним доказом розміру заподіяної матеріальної шкоди. При цьому, суд зауважує, що представником відповідача не надано іншого звіту оцінювача або висновку експерта, які б спростовували перелік пошкоджень, наведений у звіт №№ 238/08-22 від 18.08.2022 року, складений оцінювачем ТОВ «Клевер Експерт» [PERSON] , та розрахунок суми збитків, завданих автомобілю ВАЗ 21063 та не пов`язаних з дорожньо-транспортною пригодою 11.05.2022 року. Не доведено належними та допустимими доказами наявність такої суперечності між пошкодженнями, що зафіксовані у протоколі місця огляду ДТП, та пошкодженнями, що були виявлені та оцінені суб`єктом оціночної діяльності у звіті про незалежну оцінку матеріального збитку, яка б ставила під сумнів належність поданих позивачем доказів. Внаслідок неправомірних дій, що виразилися у неналежному транспортуванні тимчасово вилученого майна в рамках кримінального провадження позивачу завдано майнову шкоду, яка згідно звіту про оцінку транспортного засобу від 18 серпня 2022 року, складає 27977 грн. 93 коп., проведення автотоварознавчого дослідження 2700 грн та підлягає стягненню з відповідача за рахунок коштів державного бюджету. Таким чином, суд дійшов висновку про задоволення позову в частині стягнення матеріальної шкоди, оскільки відповідальними особами ГУНП в Дніпропетровській області не було вжито достатніх заходів для належного транспортування та збереження речового доказу у кримінальному провадженні, а тому завдана у зв`язку із пошкодженням автомобіля при транспортуванні матеріальна шкода повинна бути відшкодована державою. Відповідно до ч. 3 ст. 2, ч. 1 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін та диспозитивності. Згідно з ч. 2 ст. 12, ч. 3 ст. 13 ЦПК України, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. За приписами ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 2 ст. 13 ЦПК України). Слід відмітити, що відповідач, заперечуючи проти заявленого позивачем розміру матеріальної шкоди, не навів свого розрахунку завданих збитків, та не скористався правом ініціювати проведення судової експертизи для визначення фактичної вартості збитків, завданих автомобілю ВАЗ 21063 внаслідок транспортування після дорожньо-транспортної пригоди 11.05.2022 року. Аналізуючи вищевикладене, суд вважає, що права позивача були порушені та відповідно до ст.16 ЦК України підлягають захисту шляхом відшкодування збитків. В задоволенні позовних вимог про відшкодування моральної шкоди слід відмовити, оскільки позивачем не було надано доказів її заподіяння. Його твердження про те , що порушилися нормальні життєві зв`язки , йому прийшлося докладати додаткових зусиль для організації свого життя не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, на користь позивача підлягає стягненню судовий збір за вимоги матеріального характеру в сумі 492 грн. 68 коп. На підставі викладеного,

Outcome: partial