Jurisdiction: civil
Date: 2024-01-04 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з вказаним позовом до [PERSON] , обґрунтовуючи свої вимоги тим, що він є власником квартири [ADDRESS] . В цьому ж будинку, по сусідству, знаходиться нежитлове приміщення № 4, яке належить відповідачу з 26 березня 2015 року. Приміщенням [ADDRESS] , яке до 2005 року було квартирою, а потім було переведено у статус нежитлового приміщення, володіла [PERSON] , яка є матір`ю відповідача. Згідно технічного паспорта станом на 04 квітня 2002 року приміщення, ще на той час квартира, розташоване на 1 поверсі одноповерхового будинку та складалося з 2 кімнат житловою площею 32,8 м2 , у тому числі: 1-а кімната площею 13,3 м2 літера «З», 2-а кімната площею19,5м2 літера «4», кухні площею 6,6 м2 літера «1», коридору площею 4 м2 літера «2». Згодом [PERSON] з кухні площею 6,6 м2 літера «1» та коридору площею 4 м2 літера «2», які знаходяться в добудові, зробив, без відповідного дозволу, санвузол площею 2,5 м2 літера «1» та коридор площею 11 м2 літера «2», де встановив ванну та унітаз. Для зливу рідких відходів (фекалії, сеча, помиї), що утворюються у санвузлі відповідач спорудив септик (вигрібну яму) на відстані приблизно1,5 м від будинку. Дана вигрібна яма споруджена з порушенням санітарних, гігієнічних та будівельних норм. Каналізація з будинку стікає в дану вигрібну яму в безпосередній близькості від будинку, яка дренує у землю. Біля їхнього будинку знаходився туалет загального користування для всіх мешканців квартир [ADDRESS] цього будинку, але на теперішній час відповідач [PERSON] його зніс. Відповідач зробив вигрібну яму з каналізаційним люком. З вигрібної ями стало чутно неприємні запахи, які розповсюджувалися по всьому двору, а потім потрапляли до квартири через вікна. Про це була з відповідачем проведена розмова. Також позивач запропонував відповідачу прокласти разом каналізаційну трубу до центральної каналізації, бо на двох це було б дешевше, але останній відмовився, пославшись на те, що у нього немає коштів. Довелося прокладати каналізаційну трубу самотужки. Потім відповідач на вигрібну яму поклав тротуарну плитку, закривши її, повністю унеможлививши до неї доступ, що може, в разі її не відкачування, призвести до підтоплення будинку і подальшої його руйнації, бо будинок не має фундаменту. Не знаючи міцності вигрібної ями і рівня її заповнення він побоюється за своє, своєї сім`ї, а також інших людей здоров`я та життя, які можуть провалитися у неї. Даний септик можна вважати самовільним будівництвом, адже він збудований на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети та на землях загального користування без належного дозволу та без належного затвердженого проекту, або з істотним порушенням будівельних норм та правил. Вигрібна яма знаходиться від стіни житлового будинку на відстані приблизно 1,5 м. У п.11.5 Державних будівельних норм «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» ДБН 360-92, затверджених наказом Держкомістобудуваня від 17 квітня 1992 року № 44 (далі- ДБН) зазначено, що виходячи з умов збереження фізичного стану нерухомих об`єктів, відстані від пам`яток історії та культури до каналізації повинно складати не менше 15 м. Отже, відповідач провів будівельно-земляні роботи без відповідного на те дозволу, чим порушив Закон України «Про охорону культурної спадщини». Внаслідок незаконного влаштування відповідачем вигрібної ями з порушенням Державних будівельних норм, норм Земельного Кодексу України, Закону України «Про охорону культурної спадщини», Закону України «Про охорону навколишнього середовища», Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення» є: 1) можливе порушення майнових прав власників квартир - загроза підтоплення житлового будинку та його подальшої руйнації; 2) порушення прав на екологічну безпеку - забруднення ґрунту, повітря та водних ресурсів; 3) загроза інфекційних захворювань; 4) руйнація пам`ятки культурної спадщини. Щодо зведеної в порушення чинного законодавства прибудови, яка приєднана до нежитлового приміщення [ADDRESS] та встановлення паркану без відповідних на те дозволів на земельній ділянці загального користування за тією ж адресою. Згідно технічного паспорта станом на 04 квітня 2002 року приміщення, ще на той час квартира, розташоване на 1 поверсі одноповерхового будинку та складалося з 2 кімнат житловою площею 32,8 м2 , у тому числі: 1-а кімната площею 13,3 м2 літера «З», 2-а кімната площею19,5м2 літера «4», кухні площею 6,6 м2 літера «1», коридору площею 4 м2 літера «2». Згодом відповідач з кухні площею 6,6 м2 літера «1» та коридору площею 4 м2 літера «2», які знаходяться в добудові, зробив, без відповідного дозволу, санвузол площею 2,5 м2 літера «1» та коридор площею 11 м2 літера «2», де встановив ванну та унітаз. Також відповідач до кухні з санвузлом прибудував ще прибудову та перегородив загальний двір парканом, зробивши тим самим собі окремий двір. Він, як власник сусідньої квартири [ADDRESS] , неодноразово запитував у відповідача про наявність дозвільних документів на будівництво прибудови з туалетом та паркану, але останній йому казав, що вони збудовані самовільно, без дозвільних документів. Отже, зазначена добудова з туалетом та паркан збудовані без відповідних на те дозволів. Під час прибудови та встановлення паркану відповідач обмежив йому доступ до електричного лічильника і тепер він не має можливості підійти до нього та зняти показники світла і передати їх на оплату. Також під час будівництва і встановлення паркану сусідом [PERSON] була порушена цілісність стіни будівлі - виникла тріщина несущої стіни, яка може привести до руйнації всього будинку. Також, під час будівництва прибудови виникла осадка землі, яка привела до руйнування їх паркану. Він неодноразово звертався з заявами до міського голови м. Суми Лисенка О.М. з проханням допомогти та розібратися з незаконним прибудовою і встановлення паркану. Самовільне будівництво відповідачем прибудови до житлового будинку було здійснено без будь-яких документів та дозволів. Саме такі дії можуть призвести до руйнації житлового будинку, так як останній зведений без фундаменту і якому більше ста років. 20 липня 2016 року позивач звернувся з заявою до директора ЖЕКу ТОВ «КК Коменерго-Суми» Босенко І.М. за допомогою і проханням про обстеження комісією їхнього будинку стосовно руйнації несущої стіни та обмеження доступу до електричного лічильника. Під час обстеження комісією та складання акту обстеження житлового будинку за адресою [ADDRESS] було встановлено, що штахетний забор встановлений мешканцем кв. [ADDRESS] розташований по середині спільного двору та обмежує доступ до лічильника електроенергії. Позивач вказує на те, що встановлений паркан на теперішній час прибудований до його вікна так, що затінює його вікно і в їхній кімнаті постійно темно, волого і холодно. Відповідач повинен був, перш ніж здійснити будівництво прибудови, отримати на це дозвіл у Державній архітектурно-будівельній інспекції України. Перепланування та/або переобладнання приміщень у будинках, де створено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, без згоди такого об`єднання не допускається, а об`єднання співвласників багатоквартирного будинку « [INFO] » такої згоди йому не надавало. Також відповідач грубо порушує чинне законодавство та його права на користування прибудинковою територію. Так, відповідно до ч.3 ст. 42 Земельного Кодексу України порядок використання земельних ділянок, на яких розташовані багатоквартирні жилі будинки, а також належні до них будівлі, споруди та прибудинкові території, визначається співвласниками. Він, як співвласник будинку, не давав своєї згоди на встановлення огорожі та на одноособове користування частиною прибудинкової території відповідачем. У відповідача відсутня згода всіх мешканців будинку на встановлення паркану та одноособове користування огородженою ділянкою. Зазначає, що влаштування відповідачем вигрібної ями порушує його право на екологічно чисте навколишнє середовище, безпеку життєдіяльності, право на спільне користування прибудинковою територією, може спричинити шкоду людському здоров`ю та втраті життя. Посилаючись на зазначені обставини та остаточно уточнивши позовні вимоги, просить суд зобов`язати відповідача розібрати та засипати вигрібну яму, яка приєднана до нежитлового приміщення [ADDRESS] на земельній ділянці Сумської міської ради; зобов`язати відповідача демонтувати зведену в порушення чинного законодавства прибудову, яка приєднана до нежитлового приміщення [ADDRESS] та усунути перешкоди в користуванні земельною ділянкою загального користування за тією ж адресою, шляхом знесення самочинно збудованого паркану. Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 31 січня 2020 року позовну заяву залишено без руху, надано час позивачу для усунення недоліків.10 лютого 2020 року позивачем подано до суду уточнену позовну заяву на виконання ухвали суду від 31 січня 2020 року про залишення без руху. Ухвалою суду від 17 лютого 2020 року позовну заяву залишено без руху, надано час позивачу для усунення недоліків.24 лютого 2020 року позивачем подано до суду документи на виконання ухвали суду про залишення без руху від 17 лютого 2020 року . Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 28 лютого 2020 року відкрите провадження у вказаній справі та вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 25 травня 2020 року, об11 год. 20 хв. 25 травня 2020 року протокольною ухвалою головуючого підготовче засідання відкладено до 03 серпня 2020 року о 13 год. 10 хв. у зв`язку з неявкою сторін по справі, клопотанням представника відповідача про відкладення. Згідно розпорядження Зарічного районного суду м. Суми від 02 липня 2020 року та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями у зв`язку з тим, що суддя Грищенко О.В. звільнена у зв`язку з поданням заяви про відставку, вказана справа передана у провадження судді Сидоренко А.П. Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 20 липня 2020 року справа прийнята до провадження суддею Сидоренко А.П., призначено підготовче засідання на 13 жовтня 2020 року, о 13 год. 00 хв. 12 серпня 2020 року від представника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради надійшли письмові пояснення щодо позову, в яких вказує на те, що звернення позивача до міського голови від 10 серпня 2016 року щодо законності влаштування огорожі та створенню перешкод у користуванні земельною ділянкою за адресою: [ADDRESS] («Весільний салон») Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради було розглянуто в межах повноважень. Для повного та всебічного вивчення даного питання управлінням були залучені представники управління архітектури та містобудування Сумської міської ради та управління «Інспекція з благоустрою міста Суми», в ході розгляду якого з виходом на місце було зафіксовано, що на прибудинковій території будинку [ADDRESS] , напроти кв. [ADDRESS] встановлено дерев`яну огорожу та огорожу з металевого профнастилу. Було також встановлено під час виходу на місце, що через незадовільний технічний стан будівлі власниками квартир в ньому проводяться несистематичні ремонтні\~та будівельні\~роботи,\~внаслідок чого\~первинний вигляд\~пам`яток поступово\~втрачає предмет\~охорони,\~яким фактично\~є оздоблення\~фасаду,\~що виходить\~у бік\~Воскресенської церкви.\~Дозвільних документів\~уповноважених органів\~охорони культурної\~спадщини на\~виконання цих\~робіт,\~а також\~стосовно можливості\~встановлення з\~боку спільної\~дворової території\~огорожі (дерев`яної\~та з\~металевого профнастилу)\~власниками квартири\~ [ADDRESS] \~та [ADDRESS] \~не надані,\~що свідчить\~про самовільний\~ характер даних дій. Окрім цього зазначає, що [ADDRESS] обліковується як пам`ятка архітектури місцевого значення, статус якої встановлено рішенням Сумського облвиконкому від 18 вересня 1985 року № 267 за наданням охоронного номеру 25-СМ. Згідно Історико-архітектурного опорного плану міста Суми будівля знаходиться в комплексній охоронній зоні історичної забудови [ADDRESS] та Петропавлівської і входить в межі центрального історичного ареалу міста. Відповідно до ч.4 ст. 32 Закону України «Про охорону культурної спадщини» - на охоронюваних археологічних територіях, у межах зон охорони пам`яток, історичних ареалів населених місць, занесених до Списку історичних населених місць України, забороняються містобудівні, архітектурні чи ландшафтні перетворення, будівельні, меліоративні, шляхові, земляні роботи без дозволу відповідного органу охорони культурної спадщини. При прийнятті рішення, просить суд прийняти дані пояснення щодо позову (т.ІІ, а.с.66-69). 13 жовтня 2020 року протокольною ухвалою головуючого підготовче засідання відкладено до 22 січня 2021 року о 13 год. 00 хв. у зв`язку з клопотанням представника відповідача про відкладення. 22 січня 2021 року протокольною ухвалою головуючого підготовче засідання відкладено до 27 квітня 2021 року о 15 год. 10 хв. у зв`язку з неявкою відповідача. 27 квітня 2021 року протокольною ухвалою головуючого підготовче засідання відкладено до 21 липня 2021 року о 13 год. 00 хв. у зв`язку з клопотанням представника відповідача про відкладення. 12 липня 2021 року від представника Управління державної архітектурно-будівельноїінспекції Сумської міської ради надійшли письмові пояснення щодо позову, просить розглянути справу без участі їх представника та прийняти законне та обґрунтоване рішення (т.ІІ, а.с.132). 21 липня 2021 року протокольною ухвалою головуючого підготовче засідання відкладено до 29 жовтня 2021 року о 13 год. 00 хв. у зв`язку з клопотанням позивача. 29 жовтня 2021 року протокольною ухвалою головуючого підготовче засідання відкладено до 01 грудня 2021 року о 10 год. 00 хв. у зв`язку з клопотанням представника позивача. Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 01 грудня 2021 року об`єднано в одне провадження справу № 591/414/20 (провадження № 2/591/319/21) за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа: Управління Держпроспоживслужби в м. Сумах про зобов`язання вчинити дії та справу № 591/972/20 (провадження № 2/591/341/21) за позовом [PERSON] до [PERSON] , треті особи: Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради, Державна архітектурно-будівельна інспекція в Сумській області про зобов`язання вчинити дії,\~присвоївши № 591/414/20 (провадження № 2/591/319/21). 01 грудня 2021 року у зв`язку з об`єднанням в одне провадження справ №591/414/20 (провадження № 2/591/319/21) та №591/972/20 (провадження №2/591/341/21), клопотанням позивача про проведення експертизи, про яке слід повідомити всіх учасників справи, підготовче засідання відкладено до 23 грудня 2021 року, 08 год. 30 хв. Ухвалою Зарічного районного суду від 23 грудня 2021 року відмовлено в задоволенні клопотання представника відповідача [PERSON] адвоката Стадника С.В. про закриття провадження у справі за [PERSON] до [PERSON] , треті особи Управління Держпродспоживслужби в м. Сумах, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради, Державна архітектурно-будівельна інспекція в Сумській області про зобов`язання вчинити дії. 23 грудня 2021 року протокольною ухвалою головуючого підготовче засідання відкладено до 02 березня 2022 року 13 год. 30 хв. у зв`язку з витребуванням доказів по справі, сторону відповідача зобов`язано підготувати питання для можливого проведення експертизи. Враховуючи, що Верховною Радою України 24 лютого 2022 року на позачерговому засіданні було запроваджено воєнний стан через вторгнення Росії на територію України, беручи до уваги ситуацію, що склалась у м. Суми на день запровадження такого стану, на підставі п.1 рішення зборів суддів Зарічного районного суду м. Суми від 24 лютого 2022 року №5, з метою запобігання загрози життю та здоров`ю учасників судового процесу і працівників суду, з 24 лютого 2022 року дану справу було знято з розгляду до стабілізації ситуації в країні та в м. Суми. Рішенням зборів суддів від 02 травня 2022 року №11 відновлено здійснення розподілу та розгляд усіх категорій справ, у тому числі цивільних, які перебували в провадженні судді станом на 24 лютого 2022 року. Призначено підготовче засідання на 23червня 2022 року, о 09 год. 30 хв. 24 травня 2022 року від позивача надійшла уточнена позовна заява. Ухвалою Зарічного районного суду від 23 червня 2022 року прийнято до розгляду уточнену позовну заяву [PERSON] у справі за його позовом до [PERSON] , треті особи Управління Держпродспоживслужби, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради, Державна архітектурно-будівельна інспекція в Сумській області про зобов`язання вчинити дії, подану до суду 24 травня 2022 року. 23 червня 2022 року протокольною ухвалою головуючого підготовче засідання відкладено до 31 серпня 2022 року 13 год. 00 хв. у зв`язку з неявкою відповідача та для надання можливості скористатися йому процесуальними правами щодо можливих заперечень проти уточненої позовної заяви. 31 серпня 2022 року протокольною ухвалою головуючого підготовче засідання відкладено до 19 жовтня 2022 року об 11 год. 30 хв. у зв`язку з неявкою усіх учасників справи. Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 19 жовтня 2022 року призначено по справі будівельно-технічну експертизу, провадження по справі зупинено до проведення експертизи. Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 01 грудня 2022 року поновлено провадження у справі, призначено підготовче засідання на 13 січня 2023 року, о 10 год. 20 хв. Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 13 січня 2023 року закрито підготовче провадження у справі, призначено дану справу для розгляду по суті на 15 год. 00 хв. 06 березня 2023 року з викликом сторін у справі. 16 січня 2023 року від представника відповідача [PERSON] адвоката Кузнєцова А.С. надійшов відзив на позов, в якому зазначає, що позивач посилається на застарілі ДБН. 01жовтня 2019 року набрали чинності нові будівельні норми - ДБН 5.2.2-12:2019 Планування та забудова територій, які, серед іншого, регулюють і питання відстаней між будинками, будівлями та спорудами як на власній, так і на сусідніх ділянках, відстаней до меж ділянок, протипожежних розривів та ін. Даними ДБН встановлена вимоги щодо відстані від септика до колодязів, ніяких 20 метрів до жилих будинків вони не містять. Більш того, у відповідності до п. 2.22 наказу Міністерства охорони здоров`я від 17 березня 2011 року №145 «Про затвердження Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць» місце розміщення вигребу на присадибній ділянці та відстань від нього до власного житлового будинку визначає власник цього будинку з додержанням правил добросусідства. Матеріали позовної заяви не містять жодного доказу того, що права позивача порушені наявністю вигрібної ями, прибудови або огорожі. На думку позивача паркан затінює вікно і в нього темно, волого і холодно і відсутній доступ до лічильника електричної енергії; вигрібна яма має неприємні запахи і він побоюється провалитися в неї; прибудова може привести до руйнації будинку.Жодного доказу цим словам не надано. Докази того, що лічильник належить позивачу, відсутні. На думку відповідачі лічильник є власністю обленерго, оскільки вони щомісяця надсилають свого представника для фіксації показників. Жодного доказу того, що для цього були перешкоди за час встановленого паркану, немає. Відповідно до частин першої, другої статті 375 ЦК України власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми. Позивач першим звів паркан, його паркан є суцільним на відміну від паркану відповідача і саме суцільний паркан може бути перешкодою для сонячного проміння. Інші доводи позивача щодо порушень відповідача не мають до нього жодного відношення. Септик знаходиться на цій території ще до того, як позивач та відповідач набув право власності на майно. Іншого способу водовідведення відповідач не має. Зазначає, що знесення самочинного об`єкта нерухомості відповідно до статті 376 ЦК України є крайнім заходом впливу на забудовника і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи з метою усунення порушень щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності та коли неможлива перебудова об`єкта нерухомості чи особа відмовляється від здійснення такої перебудови. З урахуванням змісту правових норм вимоги про знесення самочинно збудованого нерухомого майна на земельній ділянці, власником або користувачем якої є інша особа, можуть бути заявлені власником чи користувачем земельної ділянки або іншою особою, права якої порушено, за умови доведеності факту порушення прав цих осіб самочинною забудовою. Просить суд відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог у повному обсязі (т. ІІІ, а.с. 120-122, 165-167). 24 січня 2023 року від позивача [PERSON] надійшла відповідь на відзив, в якій він не погоджується з позицією сторони відповідача та просить суд задовольнити уточнені позовні вимоги у повному обсязі (т.ІІІ, а.с.184-187). 06 березня 2023 року протокольною ухвалою головуючого по справі оголошено перерву до 19 квітня 2023 року, о 14 год. 30 хв. у зв`язку із закінченням процесуально відведеного часу. 19 квітня 2023 року протокольною ухвалою головуючого по справі оголошено перерву до 19 червня 2023 року, о 16 год. 00 хв. у зв`язку із закінченням процесуально відведеного часу. 19 червня 2023 року протокольною ухвалою головуючого по справі оголошено перерву до 27 липня 2023 року у зв`язку із закінченням процесуально відведеного часу та необхідністю виклику експерта за клопотанням представника позивача. 27 липня 2023 року у зв`язку з оголошенням повітряної тривоги, розгляд справи відкладено до 27 вересня 2023 року, 16 год. 00 хв. 27 вересня 2023 року протокольною ухвалою головуючого розгляд справи відкладено до 02 листопада 2023 року, о 10 год. 00 хв. у зв`язку із закінченням процесуально відведеного часу. 02 листопада 2023 року протокольною ухвалою головуючого розгляд справи відкладено до 25 грудня 2023 року о 10 год. 00 хв. у зв`язку з клопотанням представника позивача. В зазначеному судовому засіданні представники позивача підтримали уточнені заявлені позовні вимоги, відповідач та його представник заперечували проти задоволення позову. Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, про час і місце судового розгляду повідомлялись належним чином. Суд, заслухавши пояснення осіб, які з`явилися в судове засідання, дослідивши матеріали справи, матеріали інвентарної справи №15314 на будинок [ADDRESS] , вважає, що заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Частина 3 ст. 12 ЦПК України встановлює обов`язок кожної сторони довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Також згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 цього Кодексу. Судом встановлено, що з копії витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 17 травня 2019 року вбачається, що нежитлове приміщення загальною площею 46 кв.м., яке складається з санвузла, кухні та двох торгівельних залів за адресою: [ADDRESS] належить [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 26 березня 2015 року (т. І а.с. 31). З копії технічного паспорту на нежитлове приміщення за адресою: [ADDRESS] , вбачається, що власником була [PERSON] . Згідно технічного паспорта станом на 04 квітня 2002 року квартира, розташована на 1 поверсі одноповерхового будинку та складалася з 2 кімнат житловою площею 32,8 м2, у тому числі: 1-а кімната площею 13,3 м2, 2-а кімната площею 19,5м2 , кухні площею 6,6 м2, коридору площею 4 м2. Згодом з кухні площею 6,6 м2 та коридору площею 4 м2 , зроблено санвузол площею 2,5 м2 та коридор площею 11 м2 (т. І а.с. 32, 34). З копії довідки Комунального підприємства «Архітектура. Будівництво. Контроль» Сумської міської ради від 07 жовтня 2008 року № 37/07-02, яка видана [PERSON] , що мешкає за адресою [ADDRESS] , вбачається, що будинок за адресою: [ADDRESS] не є пам`яткою культурної спадщини і не занесений до Державного реєстру нерухомих пам`яток культурної спадщини, але знаходиться в межах історичної охоронної зони центру міста, атакож в історичному ареалі Воскресенської церкви, пам`ятки культурної спадщини національного значення, збудованої у другій половині XVII ст. (охоронний № 619-Н/1), за адресою: [ADDRESS] (т. І а.с.12, а.с.37). 23 листопада 2010 року [PERSON] звернувся із заявою до головного лікаря міської Санітарно епідеміологічної станції, в якій просив дослідити законність побудови вигрібної ями за адресою: [ADDRESS] в часині прибудови, де знаходиться туалет. Вказував про те, що дані споруди заважають під`їзду машини ЖЕКу, для відкачування фекалій з громадського туалету, яким користуються мешканці кв. [ADDRESS] та 8 цього ж будинку (т.І, а.с.25, т.ІІ., а.с.28). 30 березня 2021 року Департамент інфраструктури міста Сумської міської ради на адресу [PERSON] надало відповідь на його звернення щодо з`ясування правомірності облаштування вигрібної ями власником квартири [ADDRESS] . Згідно цієї відповіді 24 березня 2021 року комісією у складі представників Департаменту інфраструктури міста. Управління архітектури та містобудування. Управління «Інспекція з благоустрою міста Суми», Сумського управління Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області, було проведено обстеження території, прилеглої до житлового будинку [ADDRESS] , на предмет розміщення вигрібної ями. В результаті обстеження встановлено, що ділянка території, прилеглої до квартири [ADDRESS] , огорожена парканом. Доступ до зазначеної ділянки території власником квартири [ADDRESS] не надано. На вказаній ділянці знаходиться оглядовий колодязь, визначити призначення якого н було можливості, у зв`язку з відсутністю доступу до нього. Зазначається, що за інформацією Департаменту забезпечення ресурсних платежів прибудинкова території будинку [ADDRESS] не визначена. Також повідомляється, що за інформацією Управління архітектури та містобудування зазначена територія згідно з генеральним планом міста Суми (зі змінами), затвердженим рішенням Сумської міської ради від 19 грудня 2012 року № 1943-МР, та планом зонування території міста, затвердженим рішенням Сумської міської ради від 06 березня 2013 року № 2180-МР, належить до зони багатоквартирної житлової забудови, де відповідно до Державних будівельних норм ДБН Б.2.2-2019 «Планування та забудова територій» будівництво вигрібних ям дворових вбиралень та септиків не передбачено. За даними КП «Міськводоканал» СМР каналізаційні мережі житлового будинку [ADDRESS] не знаходяться на балансовому утриманні обслуговування підприємства. Підприємство не видає технічні умови на будівництво вигрібних ям та не контролює їх щодо правомірності облаштування. Крім того, Управлінням «Інспекція з благоустрою міста Суми» з посиланням на Правила благоустрою міста Суми було повідомлено, що вигреби повинні бути віддалені від меж земельних ділянок навчальних та лікувально-профілактичних закладів, стін житлових та громадських будівель і споруд, майданчиків для ігор та відпочинку населення на відстань не менше 20 м. Місце розміщення вигребу на присадибній ділянці та відстань від нього власного житлового будинку визначає власник цього будинку з додержанням прав добросусідства (т.І, а.с.122). З відповіді Департаменту забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради на адресу Департаменту інфраструктури міста Сумської міської ради від 10 лютого 2021 року вбачається, що за наявною у Департаменті інформацією прибудинкова територія будинку [ADDRESS] не визначена. Власник квартири [ADDRESS] зазначеного житлового будинку щодо визначення меж земельної ділянки для будівництва вигрібної ями до Департаменту не звертався (т.І., а.с.125). З відповіді Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради на адресу Департаменту інфраструктури міста Сумської міської ради від 10 лютого 2021 року вбачається. що зазначена територія згідно з генеральним планом м. Суми зі змінами, затвердженим рішенням Сумської міської ради від 19 грудня 2012 року № 1943-МР, та планом зонування території міста, затвердженим рішенням Сумської міської ради від 06 березня 2013 року № 2180-МР, належить до зони багатоквартирної житлової забудови, де відповідно до Державних будівельних норм ДБН Б.2.2-2019 «Планування та забудова територій» будівництво вигрібних ям дворових вбиралень та септиків не передбачено. Нормативні відстані для таких споруд та вимога щодо їх спорудження визначено лише на території садибної житлової забудови (т.І., а.с.126). У відповіді КП «Міськводоканал» Сумської міської ради на адресу Департаменту інфраструктури міста Сумської міської ради від 09 лютого 2021 року підприємство повідомляє, що каналізаційні мережі житлового будинку [ADDRESS] не знаходяться на балансовому утриманні та обслуговуванні підприємства, а також КП «Міскводоканал» не видає технічні умови на будівництво вигрібних ям та не контролює їх щодо правомірності облаштування (т.І., а.с.127). Згідно відповіді Управління «Інспекція з благоустрою міста Суми» Сумської міської ради на адресу Департаменту інфраструктури міста Сумської міської ради від 09 лютого 2021 року вигреби повинні бути віддалені від меж земельних ділянок навчальних та лікувально-профілактичних закладів, стін житлових та громадських будівель і споруд, майданчиків для ігор дітей та відпочинку населення на відстань не менше 20 м. Працівниками Управління обстежено територію, прилеглу до буд. [ADDRESS] та встановлено, що вигрібна яма знаходиться за огорожею, доступ до неї обмежений. Власників/користувачів вигрібної ями не виявлено (т.І., а.с.128). З відповіді Департаменту інфраструктури міста Сумської міської ради від 18 лютого 2021 року на адресу [PERSON] вбачається, що вимоги до розміщення вигребів регулюються Державними санітарними нормами та правилами утримання територій населення місць, що затверджені наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17 березня 2011 року № 145. Водночас, згідно з підпунктом 3 пункту 4 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 02 вересня 2015 року № 667, Держпродспоживслужба відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний нагляд за додержанням підприємствами, установами, організаціями всіх форм власності та громадянами державних санітарних норм і правил. З огляду на вищевикладене, Департаментом інфраструктури міста було направлено листа на адресу Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області стосовно надання відповідних роз`яснень. На даний час отримано відповідь Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області, в якій наголошується, що порушені у зверненні питання не можуть бути повністю вирішені в межах повноважень Держпродспоживслужби та запропоновано Сумській міській раді створити комісію із залученням фахівців Сумського міського управління Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області. Станом на поточну дату проведення комісійного обстеження прибудинкової території житлового будинку [ADDRESS] на предмет правомірності облаштування вигрібної ями власником квартири [ADDRESS] є недоцільним, оскільки наявність снігового покриву та огорожі зазначеної ділянки території не дає можливість визначити фактичне місце розташування вигрібної ями. Відповідне комісійне обстеження буде проведено при настанні сприятливих погодних умов. Додатково повідомляється, що за інформацією Департаменту забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради, прибудинкова територія будинку [ADDRESS] зазначеного житлового будинку щодо визначення меж земельної ділянки для будівництва вигрібної ями до Департаменту забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради не звертався (т.І., а.с.129). 01 лютого 2021 року [PERSON] , [PERSON] зверталися із заявою до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області з проханням провести експертизу та надати висновок законності самочинно збудованої вигрібної ями (септика) біля їхнього багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] (т.І., а.с.130). 04 лютого 2021 року та 07 квітня 2021 року Головне управління Держпродспоживслужби в Сумській області на адресу [PERSON] та [PERSON] надавало відповіді на їх звернення стосовно самовільного облаштування вигрібної ями гр. [PERSON] за адресою: [ADDRESS] про те, що на адресу Сумського міського голови був направлений лист щодо організації комісійного розгляду піднятого питання, яке відбулось 24 березня 2021 року з виходом на місце. Під час роботи комісії [PERSON] відмовився від участі у розгляді звернення, комісію на свою приватну територію не допустив. Сусідами під час збору інформації комісія була проінформована про самовільне будівництво [PERSON] септику, оскільки він був побудований на земельній ділянці, яка не була для цього відведенаю (т.І., а.с.132), (т.І., а.с.143). 10 серпня 2016 року [PERSON] звертався до міського голови Лисенка О.М. із заявою щодо незаконного будівництва за адресою [ADDRESS] штакетного забору, розбивки фундаменту та неможливості підходу до електролічильника (т.ІІ., а.с.24, 75). 23 вересня 2016 року на № 377/29.01-22 Управління «Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради на адресу [PERSON] надало інформацію про те, що виходом на місце було зафіксовано, що на прибудинковій території будинку [ADDRESS] напроти квартири [ADDRESS] влаштована дерев`яна огорожа та огорожа металевого профнастилу. Відповідно до пункту 9 частини першої статті 21 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» малі архітектурні форми є елементами (частинами) об`єктів благоустрою. Огорожі належать до малих архітектурних форм. По результатам сумісного виходу за місцем звернення Управлінням вживаються відповідні заходи реагування щодо встановлених огорож у відповідності до наданих повноважень (т. ІІ а.с. 25, 80). 13 лютого 2020 року [PERSON] звертався до КП «Коменерго Суми» із заявою, в якій просив скласти акт комісією працівників підприємства про обстеження несучої стіни будівлі із-за прибудови штахетного забору та обмеження доступу до електролічильника (т.ІІ а.с.26). З копії акту обстеження від 09 серпня 2020 року, що складений працівниками ТОВ «Керуюча компанія «Коменерго-Суми», вбачається, що при обстеженні було встановлено, що за адресою: [ADDRESS] штахетний забор встановлений мешканцем квартири [ADDRESS] , розташований по середині спільного двору та обмежує доступ до лічильників електроенергії (т. ІІ а.с.27). Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради на адресу Управління «Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю в м. Суми 07 вересня 2016 року № 653 надало інформацію щодо звернення [PERSON] стосовно встановлення власником суміжної квартири [ADDRESS] дерев`яного забору та часткового руйнування ним спорудженого заявником фундаменту. Зазначено, що згідно чинного Історико-архитектурного опорного плану місті Суми будівля знаходиться в комплексній охоронній зоні історичної забудови [ADDRESS] та Петропавлівської і входить в межі центрального історичного ареалу міста. Протягом ряду останніх років і до цього час через незадовільний технічний стан будівлі власниками квартир в ньому проводяться ряд несистемних ремонтних та будівельних робіт, внаслідок чого первинний вигляд пам`ятки поступово втрачає предмет охорони, яким фактично є оздоблення фасаду, що виходить у бік Воскресенської церкви. Дозвільних документів уповноважених органів охорони культурної спадщини на виконання цих робіт, а також стосовно можливості встановлення з боку спільної дворової території огорожі (дерев`яної та з металевого профнастилу) власниками квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] не надані, що свідчить рол самовільний характер цих дій. Не надано також для аналізу документів на здійснення прибудов, як фактично виконано до квартири [ADDRESS] , так і розпочатої будівництвом прибудови до квартири [ADDRESS] (виконаний фундамент до рівня поверхні землі). Комісією в ході перевірки відмічено також незадовільний стан утримання території в межах огорожі, самовільно встановленої автором звернення [PERSON] (т.ІІ., а.с.76). Управління «Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради на адресу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області 19 вересня 2016 року надало інформацію щодо проведення будівельних робіт на об`єкті, який являється пам`яткою архітектури місцевого значення за адресою: [ADDRESS] . З виходом на місце встановлено, що мешканцями даного будинку виконуються будівельні роботи з капітального ремонту житлового будинку, документи дозвільного характеру відсутні. Також не вдалось отримати інформацію щодо наявності документів на здійснення прибудов. як фактично виконаної до колишньої квартири [ADDRESS] ) так і розпочатої будівництвом прибудови до квартири [ADDRESS] (виконаний фундамент до рівня поверхні землі). В листі наявне прохання повести позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства суб`єктами містобудування під час здійснення містобудівної діяльності по проведенню будівельних робіт з реконструкції та капітального ремонту будинку за адресою: [ADDRESS] (т.ІІ а.с.78-79). Згідно акту обстеження території, прилеглої до житлового будинку [ADDRESS] на предмет розміщення вигрібної ями від 24 березня 2021 року, складеного працівниками Департаменту інфраструктури міста Сумської міської ради вбачається, що ділянка прибудинкової території, що межує з квартирою № огороджена забором. Доступ до зазначеної земельної ділянки прибудинкової території власником квартири [ADDRESS] не надано. За інформацією Департаменту забезпечення ресурсних платежів СМР прибудинкова територія будинку огороджена, не визначена. На ділянці території прилеглій за квартирою [ADDRESS] знаходиться оглядовий колодязь, визначення призначення якого немає можливості, у зв`язку з відсутністю доступу до нього (т.ІІ., а.с.126). Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради на адресу Департаменту інфраструктури міста Сумської міської ради18 лютого 2021 року повідомило про те, що звернення [PERSON] до Сумського міського голови щодо самовільного будівництва вигрібної ями власником квартири [ADDRESS] , на прилеглій до будинку території, розглянуто управлінням архітектури та містобудування Сумської міської ради в межах повноважень. Повідомляється про те, що зазначена територія згідно з генеральним планом м. Суми зі змінами, затвердженого рішенням Сумської міської ради від 19.12.2012 № 1943-МР, та планом зонування території міста, затвердженого рішенням Сумської міської ради від 06.03.2013 № 2180-МР, належить до зони багатоквартирної житлової забудови, де відповідно до Державних будівельних норм ДБН Б.2.2-2019 «Планування та забудова територій» будівництво вигрібних ям дворових вбиралень та септиків не передбачено. Нормативні відстані для таких споруд та вимоги щодо їх спорудження визначено лише на території садибної житлової забудови (т.ІІ а.с.127). 07 квітня 2021 року Головне Управління Держпродспоживслужби в Сумській області на звернення [PERSON] та [PERSON] надало інформацію стосовно спорудження [PERSON] вигрібної ями (септика) поблизу його будинку, в якому проінформувало, що відповідно до п.2.22 Державних санітарних норм та правилу тримання території населених місць, затверджених наказом МОЗ від 17 березня 2011 року № 145, місце розміщення вигребу на присадибній ділянці та відстань від нього до власного житлового будинку визначає власник цього будинку з додержанням правил добросусідства (т. ІІ а.с.128). Рішенням Зарічного районного суду м. Суми у цивільній справі №591/7367/19 за позовом [PERSON] до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради, [PERSON] , [PERSON] про скасування повідомлення про початок будівельних робіт, позов [PERSON] задоволено. Скасовано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС 1)/ про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) яке було зареєстроване 16.08.2019 року за №СМ061192281294 Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради, яке було подане [PERSON] та [PERSON] до Управління «Центру надання адміністративних послуг у м. Суми» Сумської міської ради за вхідним номером 523 200 «12» серпня 2019 року(т. ІІ а.с.211-213). Постановою Сумського апеляційного суду від 01 липня 2021 року рішення Зарічного районного суду м. Суми від 19 лютого 2021 року у цивільній справі №591/7367/19 залишено без змін (т.ІІ а.с.214-217). Згідно висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 1411, що складений 07 вересня 2020 року, не здані в експлуатацію приміщення квартири [ADDRESS] , відповідають проекту, державним будівельним нормам та придатні до подальшої експлуатації (т. ІІ а.с.220-225). 16 лютого 2022 року Комунальне підприємство «Міськводоканал» Сумської міської ради на запит суду стосовно водопостачання та водовідведення житлового будинку за адресою: [ADDRESS] надало відповідь про те, що зазначений будинок приєднано до мереж централізованого водопостачання. Підключення до мереж централізованого водовідведення житлового будинку за адресою: [ADDRESS] відсутнє. Одна з чотирьох квартир в житловому будинку має окреме підключення до мереж централізованого водовідведення. В квартирах житлового будинку за даною адресою, в яких відсутнє централізоване водовідведення скид стічних вод здійснюється до вигрібної ями. Питання облаштування внутрішніх водопровідних систем та каналізації, септиків та вигрібних ям не відноситься до компетенції підприємства (т.ІІ а.с.247). Згідно додатку до наказу Міністерства культури, молоді та спорту України «Про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України» № 630 від 10 лютого 2020 року житловий будинок за адресою [ADDRESS] віденесено до пам`яток культурної спадщини Сумської області, які заносяться до Державного реєстру нерухомих пам`яток України за категорією місцевого значення (рішення Сумського облвиконкому від 18 вересня 1985 року № 276, розпорядження представника Президента України від 28 грудня 1992 року № 349 (за п/№ 36) (т. ІІІ а.с.29). На підтвердження обставин проведення каналізації житлового будинку по [ADDRESS] позивачем надано копію робочого проекту ТОВ «Квартал- Суми», замовник [PERSON] (т. ІІІ а.с.32-38). 28 липня 2011 року між [PERSON] та ФОП « [PERSON] » укладено договір підряду на виконання будівельних робіт каналізації за адресою: [ADDRESS] (т. ІІІ а.с.39-40). Згідно висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 1654, що складений 25 листопада 2022 року, по першому питанню: (чи відповідає вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП, стандартам, технічним умова тощо) прибудова до нежитлового приміщення [ADDRESS] ): Прибудова з розмірами в плані 3,30 х 2,87 м., висотою 2,5 м. (умовно №2) розташована за відстані 3,77 м. і 2,96 м. від огорожі, доступ для обслуговування є, водостік організований, що відповідає п. 3.25, табл. 1 ДБН 360-92**, п. 6.1.41, табл. 15.2 ДБН Б.2.2- 2:2019. В техпаспорті, інвентарної справі №15314 дана прибудова (умовно №2) не зафіксована. Проект, дозвільні документи, акт уведення в експлуатацію (декларація про закінчення будівництва) не надані. Дане будівництво прибудови (умовно №2) можливо зважати самовільним (докладно див. дослідницьку частину). По другому та третьому питанням (чи відповідає вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП, стандартам, технічним умова тощо) паркан, збудований біля будинку [ADDRESS] ? Чи призвело встановлення паркану до руйнування житлового будинку [ADDRESS] ?): Зведення по межі земельній ділянці огорожі (паркану) не потребує документів, що дають право на виконання даних робіт, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію. Встановлення паркану не привело до руйнування житлового будинку [ADDRESS] , висота паркану частково не відповідає п.6.7 ДБН Б.2.2-5:2011 «Благоустрій територій. Планування та забудова міст, селищ і функціональних територій». По четвертому питанню (чи призвело спорудження вигрібної ями до руйнування житлового будинку [ADDRESS] ?): Спорудження прибудови\~(умовно\~№2),\~на відстані\~2,0\~м.\~від існуючого\~каналізаційного колодязя відповідає п. 8.1.17 ДБН В.2.5-75:2013, не привело до руйнування житлового будинку [ADDRESS] . Технічні умови й проект на урізання в систему зовнішньої каналізації не надані. Дане урізання в систему зовнішньої каналізації можливо вважати самовільним (т. ІІІ, а.с.70-94). 05 грудня 2022 року [PERSON] звернувся із заявою до Комунального підприємства «Міськводоканал» Сумської міської ради про надання інформації щодо вигрібної ями за адресою: [ADDRESS] (т. ІІІ а.с.137-138). 19 грудня 2022 року Комунальне підприємство «Міськводоканал» Сумської міської ради на звернення [PERSON] надало відповідь про те, що вигрібна яма, яка знаходиться в каналізаційному колодязі у дворі житлового будинку [ADDRESS] на балансі та обслуговуванні в КП «Міськводоканал» СМР не перебуває та не являється частиною мережі централізованого водовідведення підприємства. Будинок за адресою: [ADDRESS] до мереж централізованого водовідведення підприємства не приєднаний . Питання облаштування внутрішніх (приватних) водопровідних та каналізаційних мереж, септиків та вигрібних ям, у тому числі припинення користування ними, не відноситься до повноважень підприємства (т. ІІІ а.с.139). 05 грудня 2022 року [PERSON] звернувся із заявою до Сумської обласної адміністрації з питання погодження проекту перепланування за адресою: [ADDRESS] , надання дозволу на проведення робіт за вказаною адресою тощо (т.ІІІ, а.с.140-141). 28 грудня 2022 року на звернення [PERSON] . Управління Культури Сумської обласної адміністрації надало відповідь про те, що надання дозволу, передбаченого ч. 4 ст. 33 Закону України «Про охорону культурної спадщини», як документ дозвільного характеру, не належить до повноважень управління культури Сумської обласної державної адміністрації. Також повідомляється, що проектна документація щодо проведення робіт на пам`ятці архітектури місцевого значення «Житловий будинок» (охор. № 2812-См), що розташований за адресою: [ADDRESS] , в управлінні культури Сумської обласної державної адміністрації відсутній, дозвіл або висновок органу охорони культурної спадщини не надавався (т.ІІІ, а.с.142). 08 грудня 2022 року [PERSON] звернувся із заявою до начальника головного Управління Держпродспоживслужби в Сумській області, в якій просив винести припис на знесення вигрібної ями, яка є самочинним будівництвом на земельній ділянці міста Суми, без виділення і без визначення прибудинкової території біля будинку [ADDRESS] , як самозахват (т. ІІІ а.с.143-144). На звернення [PERSON] головне Управління Держпродспоживслужби в Сумській області надало відповідь про те, що спірні питання щодо місць розташування вигребів на території присадибної ділянки розглядаються у порядку вирішення земельних спорів органами місцевого самоврядування або в судовому порядку (т.ІІІ, а.с.145). Частиною першою\~статті 15 ЦК України\~визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої\~статті 16 ЦК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до\~статті 41 Конституції України\~кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності є не порушеним. Частиною 1\~ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність»\~передбачено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної документації». Положенням частини 2\~ст. 8 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»\~встановлено, що планування та забудова земельних ділянок здійснюється їх власниками чи користувачами в установленому законодавством порядку. Відповідно до ч. 1\~ст. 376 ЦК України\~об`єкт нерухомості відноситься до самочинного будівництва за наявності однієї з наведених умов: земельна ділянка не відведена для цієї мети; немає належного дозволу на будівництво; відсутній належним чином затверджений проєкт; під час будівництва допущені істотні порушення будівельних норм і правил. Отже, наявність хоча б однієї із трьох зазначених у частині першій\~статті 376 ЦК України\~ознак свідчить про те, що об`єкт нерухомості є самочинним. З наданих\~суду доказів\~встановлено,\~що будівництво\~прибудови з\~розмірами 3,30\~м х\~2,87\~м проведено\~за відсутності\~проекту,\~дозвільних документів,\~актів уведення\~в експлуатацію\~(декларації\~про закінчення\~будівництвом)\~та на земельній ділянці комунальної власності, яка відповідачу не виділялася, а тому вважається самочинним будівництвом. Відповідно до\~ст. 391 ЦК України\~власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до частини 5\~ст. 319 ЦК України\~власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Згідно з частинами 1, 2\~ст. 13 ЦК України\~цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства. При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. За змістом\~ст. 376 ЦК України\~якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок. У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил, суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану. Системний аналіз зазначених положень дає підстави для висновків про те, що самочинне будівництво підлягає безумовному знесенню, якщо власник земельної ділянки заперечує проти визнання права власності за особою, яка здійснила таке будівництво; власник земельної ділянки не заперечує проти визнання права власності на самочинну забудову, однак така забудова порушує права інших осіб на зазначену земельну ділянку; самочинна забудова зведена на наданій земельній ділянці але з відхиленням від проєкту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, з істотним порушенням будівельних норм і правил, що порушує права інших осіб, за умови, що особа, яка здійснила самочинне будівництво, відмовилась від здійснення перебудови. З урахуванням змісту зазначеної норми у поєднанні з положеннями статей\~16,\~386,\~391 ЦК України\~позивачами за такими вимогами можуть бути відповідний орган державної влади або орган місцевого самоврядування та інші особи, право власності яких порушено самочинним будівництвом. За змістом\~статті 376 ЦК України\~вимоги про знесення самочинного будівництва інші особи можуть заявляти за умови доведеності факту порушення прав цих осіб самочинною забудовою. Знесення самочинного об`єкта нерухомості відповідно до\~статті 376 ЦК України\~є крайнім заходом впливу на забудовника і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи з метою усунення порушень щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності та коли неможлива перебудова об`єкта нерухомості чи особа відмовляється від здійснення такої перебудови. Такий висновок застосування норм матеріального права викладено в постанові Верховного Суду України від 06 вересня 2017 року в справі № 6-1721цс16 та постанові Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 458/1173/14-ц (провадження № 61-13282св18). Європейський суд з прав людини у справі «Іванова і Черкезов проти Болгарії» (Ivanova and Cherkezov v. Bulgaria) (№ 46577/15) від 21 квітня 2016 року, підтвердив, що знесення самочинного будівництва є крайньою мірою і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності. За загальним правилом у справах про знесення самочинного будівництва позивач зобов`язаний довести не лише факт самочинного будівництва, а й порушення його прав як власника квартир у житловому будинку, співвласника будинку, власника (співвласника) чи користувача земельної ділянки таким самочинним будівництвом. Лише у випадку доведеності порушення самочинним будівництвом прав позивача, знесення самочинного будівництва можливо оцінювати на предмет можливості його застосування як крайнього заходу впливу на забудовника. Відповідно до\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до положень ст.ст.77,79,80 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Встановлено, що земельна ділянка на якій розміщені будівлі за адресою: [ADDRESS] , перебуває в комунальній власності та належить до земель житлової та громадської забудови. Тобто, право вимоги знесення проведеного відповідачем самочинного будівництва, з результаті якого ними самовільно забудована земельна ділянка належить власнику земельної ділянки\~Сумській міській раді. За приписами ст.\~1\~Закону України\~«Про особливості\~здійснення права\~власності у\~багатоквартирному будинку» прибудинкова територія - це територія навколо багатоквартирного будинку, визначена на підставі відповідної містобудівної та землевпорядної документації, у межах земельної ділянки, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди, що необхідна для обслуговування багатоквартирного будинку та задоволення житлових, соціальних і побутових потреб власників (співвласників та наймачів (орендарів) квартир, а також нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку. Правовий режим спірної земельної ділянки, на якій розташований багатоквартирний житловий будинок, та прибудинкової території визначається земельним законодавством, зокрема\~ЗК України. За змістом\~статті 42 ЗК України\~земельні ділянки, на яких розташовані багатоквартирні будинки, а також належні до них будівлі, споруди та прибудинкова територія, що перебувають у спільній сумісній власності власників квартир та нежитлових приміщень у будинку, передаються безоплатно у власність або в постійне користування співвласникам багатоквартирного будинку в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Порядок використання земельних ділянок, на яких розташовані багатоквартирні будинки, а також належні до них будівлі, споруди та прибудинкові території, визначається співвласниками. Розміри та конфігурація земельних ділянок, на яких розташовані багатоквартирні будинки, а також належні до них будівлі, споруди та прибудинкові території, визначаються на підставі відповідної землевпорядної документації. Проте суду не було надано належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження того, що самочинно забудована відповідачем земельна ділянка є прибудинковою територією будинку [ADDRESS] . Беручи до уваги те, що позивачем не було доведено на доказах, порушення його прав, як власника квартири [ADDRESS] , проведеним відповідачем самочинним будівництвом, виходячи з диспозитивності цивільного судочинства, відсутні правові підстави для задоволення вимог в частині позовних вимог про зобов`язання відповідача демонтувати зведену прибудову. Що стосується інших позовних вимог, то позивачем [PERSON] не надано суду належних та допустимих доказів на підтвердження обставин зведення вигрібної ями і паркану саме відповідачем [PERSON] та не спростовано його твердження про те, що і вигрібна яма, і паркан були збудовані на момент отримання у власність квартири в будинку [ADDRESS] у власність матір`ю відповідача. Під час судового розгляду не було встановлено час, коли саме зазначені об`єкти були зведені. В судовому засіданні експерт [PERSON] надав пояснення, що каналізаційний колодязь був побудований у 60-х рокахв, та він не впливає на будівлю, оскільки побудований раніше. Що стосується паркану, то порушенням є лише його висота, проте за документами якийсь паркан існував раніше згідно техпаспорту 50-х років. Затемнення вікон він паркану не встановлено. На підтвердження обставин неможливості скористатися лічильником, стороною позивача не надано доказів щодо зведення паркану сам відповідачем [PERSON] , так само не надано доказів щодо того, що відповідач [PERSON] перешкоджав скористатися позивачу лічильником. В судовому засіданні експерт надав суду пояснення про те, що паркан було зведено раніше, ніж встановлено лічильник. За наявності доведеності обставин перешкоджання відповідачем (що відповідач заперечує), позивач не позбавлений можливості порушувати питання про зобов`язання надати доступ до лічильника. Зважаючи на викладене, позовні вимоги [PERSON] щодо зобов`язання [PERSON] розібрати та засипати вигрібну яму, яка приєднана до нежитлового приміщення [ADDRESS] , а також знесення самочинно збудованого паркану не підлягають задоволенню. За таких обставин під час судового розгляду не встановлено обставини, які вказують на порушення права позивача, а тому позовні вимоги [PERSON] щодо зобов`язання [PERSON] \~розібрати та\~засипати вигрібну\~яму,\~демонтувати прибудову,\~які приєднані\~до нежитлового\~приміщення [ADDRESS] та про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою за адресою: [ADDRESS] , шляхом знесення самочинно збудованого паркану, не підлягають задоволенню.

Outcome: dismissed