Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-13 00:00:00

У квітні 2023 року [PERSON] звернулася до Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовом про визначення розміру часток у праві спільної сумісної власності. Просила визначити розмір ідеальних часток у праві спільної сумісної власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] за [PERSON] , [PERSON] та померлими [PERSON] , [PERSON] і [PERSON] . Позовна заява обґрунтована тим, що [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] є співвласниками квартири за адресою: [ADDRESS] відповідно до свідоцтва на право власності, виданого Органом приватизації управління житлово-комунального господарства Криворізької міської ради народних депутатів згідно з розпорядженням Т-1601 від 20.08.1993 року \~ \~ \~ \~Проте, оскільки, [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] померли, інші співвласники позбавлені можливості вчиняти будь-які дії з вищевказаним майном та змушені звернутися до суду для визначення розміру часток кожного зі співвласників квартири, в т.ч. померлих. Представник позивача до суду не прибув, в матеріалах справи міститься письмове клопотання про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить їх задовольнити, проти проведення заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач у судове засідання з розгляду даної справи не з`явилась, хоча про дату та час розгляду справи була повідомлена належним чином. У зв`язку із неявкою відповідача, який були належним чином повідомлений про дату та час розгляду справи, без поважних причин в судове засідання, оскільки про поважність причин неявки суд не повідомив, відзиву на позовну заяву не подав, то зі згоди позивача суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування умов, передбачених\~ст.280 ЦПК України. Третя особа [PERSON] у судове засідання з розгляду даної справи не з`явилась, хоча про дату та час розгляду справи була повідомлена належним чином, причина неявки суду не відома. Ухвалою судді від 24.04.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, а провадження по справі відкрито з призначенням справи до розгляду в підготовчому засіданні за правилами загального позовного провадження. Ухвалою від 18.09.2023 року замінено відповідача по справі за позовом [PERSON] до Виконавчого комітету Криворізької міської ради в особі Виконавчого комітету Покровської районної у місті ради, третя особа на стороні позивача: [PERSON] , про визначення розміру часток у праві спільної сумісної власності на належного відповідача [PERSON] . Ухвалою суду від 16.11.2023 року закрито підготовче провадження по справі. Дослідивши матеріали справи та додані до неї письмові документи, суд вважає за можливе постановити рішення відповідно до ст.ст.265,280-282 ЦПК України, яким позов задовольнити частково виходячи з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] є (або були) співвласниками на праві спільної сумісної власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується долученою до матеріалів справи копією свідоцтва про право власності на житло, виданого 20.08.1993 року Органом приватизації управління житлово-комунального господарства Криворізької міської Ради народних депутатів. Згідно долученої до матеріалів справи копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] встановлено, що [PERSON] померла [INFO] Після смерті [PERSON] Шостою криворізькою державною нотаріальною конторою Дніпропетровської області було заведено спадкову справу №806/2008. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Після смерті [PERSON] Шостою криворізькою державною нотаріальною конторою Дніпропетровської області було заведено спадкову справу №493/2021. В свою чергу, згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть, що міститься в матеріалах справи, встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , після смерті якого Шостою криворізькою державною нотаріальною конторою Дніпропетровської області було заведено спадкову справу №662/2021. Як вбачається з матеріалів спадкових справ після смерті [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] заяви про прийняття спадщини подала [PERSON] . Звертаючись до суду з вказаним позовом, позивач обґрунтовувала мотивованість та підставність подачі такого тим, що будучи разом із третьою особою та померлими співвласником квартири за адресою: [ADDRESS] , має намір зареєструвати право власності на належну їй частку квартири, однак не може цього зробити, у зв`язку із невизначеністю розміру ідеальних часток співвласників у квартирі та відсутністю згоди інших співвласників на визначення таких часток в позасудовому порядку. Згідно ч.1ст. 368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Згідно із ст. 370 ЦК України, співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду Відповідно до ст. 372 ЦК України, майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. Згідно роз`яснень, наданих Пленумом ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справ в п.3.4 Інформаційного листа № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних прав про спадкування», у разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності. Зі змісту\~ст.\~357 ЦК України вбачається, що під терміном «визначення часток» законодавець розуміє визначення (встановлення) розміру частки співвласника у спільному сумісному майні. Так як позивач [PERSON] разом з третьою особою [PERSON] та померлими [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] приватизували вищевказану квартиру, однаково володіли та користувались житлом, між ними не було укладено ніяких угод відносно власності на квартиру, оскільки про протилежне суд не повідомляли, а тому їхні частки як співвласників у спільній сумісній власності на квартиру є рівними. Беручи до уваги вищенаведене, суд приходить до висновку, що [PERSON] та [PERSON] належать по 1/5 частини квартири кожній за адресою: [ADDRESS] . Вирішуючи заявлену вимогу про визначення розміру часток померлих [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] в праві спільної сумісної власності на квартиру, суд вважає за необхідне зазначити про наступне. Частиною першою статті 15\~ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 4\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачено статтею 16 ЦК України. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Позовні вимоги мають оцінюватися судом, виходячи з правових та фактичних підстав позову, наведених у позовній заяві, а не лише тільки з формулювань її прохальної частини, які можуть бути недосконалими. Як на обґрунтування позовних вимог у цій справі позивач посилалася, зокрема, на те, що відсутність визначення часток померлих осіб у праві спільної сумісної власності на квартиру позбавляє її можливості вчиняти будь-які дії з вищевказаним майном. Таким чином, позивач звернулася до суду із метою захисту свого нереалізованого права. В свою чергу, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла до інших осіб (спадкоємців) (стаття 1216 ЦК України). Відповідно до статті 1217\~ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України). Відповідно до частини першої статті 1226\~ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає у день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220,1222,1270 ЦК України). Для оформлення права на спадщину закон не вимагає рішення суду про визначення частки спадкодавця. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. За змістом статті 392\~ЦК України право власності на майно може бути визнано судом у випадку, коли це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує це право. Відповідно до частини першої статті 25\~ЦК України\~здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Разом із тим, цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті (частина четверта статті 25 ЦК України). З урахуванням зазначеного, КЦС ВС у постанові від 16 червня 2021 року у справі №570/997/19, провадження № 61-16257св20 вказав про те, що визначення судом частки співвласника у праві спільної власності на нерухоме майно за померлим не узгоджується з вимогами чинного законодавства, оскільки у такому разі судом буде вирішено питання про права особи, яка не має цивільної процесуальної правоздатності та дієздатності, що свідчить, у тому числі, про неефективність способу захисту права особи відповідно до положень статті 16 ЦК України. У такому випадку спадкоємець не позбавлений можливості захисту своїх прав шляхом подання позову про визнання права власності в порядку спадкування. Аналогічний правовий висновок неодноразово було викладено Верховним Судом у постановах від 20 червня 2018 року у справі № 640/13903/16-ц (провадження № 61-15147св18); від 20 червня 2018 року у справі № 266/5267/18 (провадження № 61-6647св19); від 20 березня 2019 року у справі № 550/1040/16-ц (провадження № 61-28423св18); від 22 квітня 2020 року у справі № 601/2592/18 (провадження № 61-17859св19); від 22 квітня 2020 року у справі № 127/23809/18 (провадження № 61-11210св19); від 27 травня 2020 року у справі № 361/7518/16-ц (провадження № 61-43734св18), від 16 вересня 2020 року у справі № 464/1663/18 (провадження № 61-9410св19), що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах. Зважаючи на те, що [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] померли до моменту звернення позивача до суду з вказаним позовом, тому відповідно до частини четвертої статті 25\~ЦК України їх цивільна правоздатність припинилася, що свідчить про неможливість визначення права власності по 1/5 частки спірної квартири за померлими особами. Крім того, вказаний спосіб захисту не є ефективним у розумінні положень статті 16\~ЦК України та не призведе до відновлення порушених прав позивача, за захистом якого вона звернулася до суду. Таким чином, суд, враховуючи положення закону про те, що дієздатність та правоздатність фізичної особи припиняється з її смертю, робить правовий висновок про те, що обраний позивачем спосіб судового захисту свого порушеного права (вимога про визначення частки померлого в праві спільної сумісної власності на майно) є неналежним. А тому суд в цій частині в задоволенні позову відмовляє. Відповідно до п.1 ч.2, ч.1ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Оскільки позивач по справі [PERSON] не просить суд стягнути судові витрати з відповідача, то судові витрати\~сплату судового збору з відповідача не стягуються.

Outcome: partial