Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-18 00:00:00

Позивач [PERSON] , в особі представника адвоката Расулова К.Т., звернувся до Київського районного суду м.Харкова із позовною заявою до відповідача Харківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Державний нотаріус Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори Вовкожа Оксана Миколаївна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, відповідно до якої просить: визначити [PERSON] додатковий строк в три місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом після померлого [PERSON] , [INFO] , померлого [INFO] . В обґрунтування позовних вимог, посилається на те, що 22.11.2022\~у міському відділі ДРАЦС м.Харкова було зареєстровано факт смерті невідомого чоловіка (лікарське свідоцтво про смерть№10-12/3271-с/22). 07.06.2023, в ході проведеного досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР під №1202322170001803, встановлено, що померлим являється [PERSON] , про що 04.07.2023\~ першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції зроблено відповідний актовий запис за №7423. Після померлого [PERSON] , рідний онук померлого - [PERSON] , є спадкоємцем першої черги. 3 17.05.2022\~у зв`язку з триваючою повномасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України [PERSON] проживає у м. Дніпро. 26.07.2023, одразу ж після отримання свідоцтва про смерть [PERSON] звернувся до державного нотаріуса Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори Вовкожа О. М. із заявою про прийняття спадщини де отримав інформацію щодо пропуску 6 місячного строку на звернення із заявою про прийняття спадщини, а у подальшому постанову про відмову у вчинені нотаріальної дії від 26.07.2023\~ №2098/02-31. Вказана постанова мотивована тим, що із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] протягом шести місяців з часу відкриття спадщини [PERSON] до нотаріуса не звертався. Однак, [PERSON] об`єктивно не міг раніше звернутися до нотаріуса, оскільки не знав, що спадкодавець помер, а факт смерті саме [PERSON] був підтверджений лише 07.06.2023\~. Враховуючи вищевикладені обставини, вважає, що строк для прийняття спадщини був пропущений [PERSON] з об"єктивних причин, оскільки він не знав, що спадкодавець помер. Звертає увагу, що надання йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини не є вирішенням питання про визнання за ним права на спадщину. Після визначення додаткового строку для прийняття спадщини у нього з`явиться лише право для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини в порядку спадкування. Після надходження такої заяви до нотаріальної контори, нотаріус буде визначати коло спадкоємців, правові підстави для отримання спадщини, тощо. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м.Харкова від 31.07.2023, визначено головуючу суддю у справі: Лисиченко С.М. Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 01.08.2023 позовну заяву [PERSON] залишено без руху, надано строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків. 09.08.2023 позивачем подано до канцелярії суду заяву про усунення недоліків позовної заяви. Ухвалою \~Київського районного суду м. Харкова від 11.08.2023 відкрито загальне позовне провадження по даній справі та призначено підготовче засідання. Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 03.10.2023 підготовче провадження у цивільній справі за позовною заявою [PERSON] до Харківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Державний нотаріус Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори Вовкожа Оксана Миколаївна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини \~закрито, призначено справу до розгляду по суті. В судове засідання, призначене на 19.12.2023, позивач не з`явився, про час, день та місце судового засідання повідомлений у встановленому законом порядку. Представником позивача - Расуловим К.Т. подано до канцелярії суду заяву про проведення судового засідання без його участі, проти ухвалення заочного рішення у даній справі не заперечує. В судове засідання, призначене на 19.12.2023, представник відповідача не з`явився, про час, день та місце слухання справи повідомлений у встановленому законом порядку. Причини неявки суду невідомі. В судове засідання, призначене на 19.12.2023, третя особа не з`явилася, про час, день та місце слухання справи повідомлена у встановленому законом порядку. До суду надійшла заява в.о. завідувача Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори з проханням розглядати справу без представника контори. Враховуючи, що відповідач належним чином повідомлений про місце і час судового засідання, суд розглядає справу у відсутності відповідача та згідно ч.4\~ст.223 ЦПК України\~\~постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням\~ст. 280 ЦПК України. Відповідно до вимог ч.2\~ст.247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши докази, наявні в матеріалах справи та оцінивши їх у сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до даних повторного свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 01.12.2004 міським відділом реєстрації актів цивільного стану №3 Харківського обласного управління юстиції, [PERSON] народився [INFO] , про що складено актовий запис №91. Його батьками зазначені [PERSON] та [PERSON] . Згідно з даними, які містяться у довідці від 17.05.2022 №1201-5001605122 про взяття на облік внутрішньо-переміщеної особи, [PERSON] , [INFO] , зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , фактичне місце проживання/перебування: [ADDRESS] . Відповідно до даних, які містяться у Витязі з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України, №00040532019 від 14.07.2023, [PERSON] народився [INFO] , про що складено актовий запис №1149. Його батьками зазначені [PERSON] та [PERSON] . 23.05.2023 були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, номер кримінального провадження №12023221170001803 за ч.1 ст.115 КК України, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Згідно фабули Витягу є ЄРДР вбачається, що 23.05.2023 до Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області надійшла заява від [PERSON] , [INFO] , про зникнення безвісти його діда [PERSON] , [INFO] , який пішов з дому в червні-серпні 2022 року з квартири за адресою: [ADDRESS] та не повернувся (ЄО 10540 від 23.05.2023). 21.11.2022 внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, номер кримінального провадження №12022221170003712 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Згідно фаьули витягу з ЄРДР вбачається, що 20.11.2022 до ХРУП №2 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що 20.11.2022 за адресою: [ADDRESS] виявлено труп невідомого чоловіка, віком приблизно 89 років, згідно картки № [NUMBER] [PERSON] , [INFO] , труп чоловіка направлено до ХОБСМЕ (ЖЄО 28419 від 20.11.2022). Згідно з даними, які містяться у протоколі пред`явлення трупа для впізнання від 07.06.2023, слідчий СВ Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області Даневський І.А. в рамках досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №12023221170001803 від 23.05.2023, пред`явив свідку [PERSON] для впізнання зображення трупа невстановленої особи чоловічої статі, віком на вигляд 89 років, зареєстрованого в морзі ХОБСМЕ-2 за №10-12/3271-С/22, який був доставлений до ХОБСМЕ-2 21.11.2022 з адреси: [ADDRESS] , де останній помер [INFO] . [PERSON] з пред`явленого фотознімку було впізнано його діда, [PERSON] , [INFO] , який зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до даних, які містяться у довідці в.о.завідуючого відділенням №2 відділу судово-медичної експертизи трупів ХОБСМЕ від 13.07.2023 №08-11/145-2023, на підставі «Направлення» слідчого СВ ХРУП №2 в Харківській області лейтенанта поліції Кіях Н.О. в морг відділення №2 ХОБСМЕ 22.11.2022 було доставлено труп невідомого чоловіка з ХОКПЛ №3 (зі слів лікарів [PERSON] [INFO] ), виявлений за адресою: [ADDRESS] , зареєстровано №10-12/3271-C/22. Судово-медична експертиза трупа проведена 22.11.2022\~судово- медичним експертом Курічовим В.П. Причина смерті: «Гостра недостатність кровообігу. Коронарокардіосклероз. Атеросклеротична хвороба серця». 22.12.2022\~тіло невідомого чоловіка було поховано за бюджетні кошти. У міському відділі ДРАЦС м. Харкова було зареєстровано факт смерті невідомого чоловіка (лікарське свідоцтво про смерть №10-12/3271-с/22), актовий запис №\~7423\~від 04.07.2022. 07.06.2023\~ до відділення №2 ХОБСМЕ надійшов протокол пред`явлення трупа для впізнання від 07.06.2023, за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 1202322117000 803 від 23.05.2023. Протокол пред`явлення трупа для впізнання від 07 червня 2023 року склав, слідчий лейтенант поліції СВ ХРУП №2 ГУНП в Харківській області Даневський І.А., в якому зазначено: «... На запитання слідчого свідок [PERSON] .... На запитання, чи впізнає він особу трупа невідомого чоловіка віком на вигляд 89 років … оглянувши фотознімок заявив, що це труп мого діда [PERSON] , [INFO] ». Згідно з даними свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 14.07.2023, виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , про що 26.07.2022 складено актовий запис №6960. Згідно з даними свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 26.07.2023, виданого Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , про що 04.07.2023 складено актовий запис №7423. Відповідно до даних, які містяться у Витязі про реєстрацію в Спадковому реєстрі №73348435 від 26.07.2023, Шостою Харківською міською державною нотаріальною конторою зареєстровано спадкову справу №70996436, номер у нотаріуса 446/2023, щодо майна спадкодавця [PERSON] . Постановою державного нотаріуса Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори Вовкожи О.М. від 26.07.2023 №2098/02-31 відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] [PERSON] , оскільки [PERSON] подав заяву про прийняття спадщини після спливу встановленого законодавством строку для прийняття спадщини. Відповідно до даних, які містяться у довідці про наявність або відсутність інформації про зареєстровані права на об`єкт нерухомого майна №1135570 від 08.08.2023, [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , Статтею 1216 ЦК України\~передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини ( частини 3\~статті 1223 ЦК України). Відповідно до статей 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу або в сільських населених пунктах -уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування з заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до статей 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно з частиною першою статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Звертаючись до суду з позовом, [PERSON] , як на підставу своїх порушених прав, зазначала, що строк для подання заяви про прийняття нею спадщини пропущений з поважної причини, у зв`язку з тим, що вона не знала про наявність заповіту та дізналась про його існування від односельчан через 15 років після смерті спадкодавця. Згідно зі статтями 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України в редакції, чинній на час відкриття спадщини). Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України (в редакції, чинній на час звернення до суду з позовом та вирішення справи судами) спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц (провадження \~№ 61-39398св18), від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20), від 03 березня 2020 року у справі № 145/148/20 (провадження № 61-16153св20). З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. За загальним правилом, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які пов`язані, зокрема, з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Разом з тим, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску такого строку, виходячи з конкретних обставин справи. При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, проживання у спадковому майні після відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Правозастосовча практика Верховного Суду у подібних правовідносинах є незмінною та усталеною. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України). Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України). В межах розгляду справи судом встановлено, оскільки не спростовано сторонами, що прзивач на час відкриття спадщини проживали за різними адресами. Таким чином, враховуючи положення статей 1221,1270 ЦК України позивач повинен був звернутися а звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини в період з 20.11.2022 до 20.05.2023. Звертаючись до суду з позовом у липні 2023 року, як на підстави поважності причин пропуску строку на прийняття спадщини після смерті [PERSON] , позивач посилався на те, що з 17.05.2022, у зв"язку повномасштабною збройною агресією РФ проти України, він виїхав на проживання з м. Харкова до м. Дніпро та не знав, що спадкодавець помер, а факт смерті [PERSON] був підтверджений лише 07.06.2023 за результатами здійснення кримінального провадження та впізнання позивачем трупа діда та отримання свідоцтва про смерть [INFO] , що підтверджується дослідженими судом доказами. Так, Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022 у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України №133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 14.03.2022 продовженого строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України № 259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 18.04.2022 продовженого строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 17.05.2022 продовженого строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України №573/2022«Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 17.08.2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України №757/2022«Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 07.11.2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України № 58/2023 від 06.02.2023 у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною військовою збройною агресією Російської Федерації проти України в Україні продовжено строк дії військового стану з 05 години 30 хвилин 19.02.2023 строком на 90 діб. Указом Президента України №254/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 01.05.2023 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб. Указом Президента України №451/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 26.07.2023 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб. Відповідно до\~Закону № 3429-IX від 08.11.2023\~"Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні"\~ продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 16 листопада 2023 року строком на 90 діб. Окрім того, відповідно до наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 № 75 «Про затвердження Переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 23 вересня 2022 року» з наступними змінами, який діяв до 22.12.2022, Харківська територіальна громада включена до Переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 10 грудня 2022 року. У подальшому, наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією» Харківську територіальну громаду віднесено до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією. До теперішнього часу, а саме станом на день розгляду справи Харківська міська громада не виключена з переліку територій, на який ведуться бойові дії. Суд приймає до уваги, що встановлений положеннями статті 1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини, після смерті [PERSON] , сплив 20 травня 2023 року, а заяву про прийняття спадщини до нотаріуса було подано позивачем 26 липня 2023 року, тобто фактично пропущений строк для звернення з такою заявою. У судовому засіданні встановлено, що позивачу не було відомо про смерть спадкодавця [PERSON] з незалежних від нього причин, оскільки саме позивач, як родич спадкодавця приймав участь під час проведення слідчої дії - пред`явлення трупа для впізнання, яка проведена 07.06.2023 в межах кримінального провадження № 1202322170001803 від 23.05.2023, за фактом зникнення безвісті [PERSON] , [INFO] . При цьому, відомості про вивчення кримінального правопорушення були внесенні до ЄРДР 23.05.2023 саме за заявою позивача. Суд враховує, що лише 26.07.2023 позивач отримав свідоцтво про смерть [PERSON] у Першому відділі ДРАЦС у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, в якому дата смерті була зазначена - [INFO] . До вказаної дати, з огляду на встановлені судом обставини, позивач був позбавлений можливості отримати свідоцтво про смерть [PERSON] , а отже, звернутися до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини після смерті останнього. З досліджених у судовому засіданні доказів вбачається, що позивач звернувся до нотаріуса 26 липня 2023 року, тобто в день отримання свідоцтва про смерть діда. Суд зазначає, що принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Врахував принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд приходить до висновку, що встановлені в межах розгляду даної справи обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивача, як спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення йому додаткового, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, строку протягом трьох місяців. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Суд роз`яснює повивачу, що на підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріальної контори та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину. В зв`язку з тим, що позивач не заявляє вимоги про стягнення з відповідача на її користь судових витрат, суд,

Outcome: approved