Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-14 00:00:00

І. Короткий зміст позовних вимог [PERSON] звернулась до суду з позовом, в якому просить визнати недійсними електронні торги з реалізації предмета іпотеки від 05.08.2022 року, проведені ДП «СЕТАМ» щодо реалізації трикімнатної квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; реєстраційний номер об`єкта нерухомості майна 10902098. В обгрунтування позовних вимог вказано, що 30.10.2022 позивач отримала поштою від Відповідача 2 Акт про реалізацію передмету іпотеки від 04.10.2022 трикімнатної квартири, загальною площею 60,6 кв.м., житловою площею 43.2 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; реєстраційний номер об`єкта нерухомості майна: 10902098, яке належить на праві власності [PERSON] . У цьому акті зазначено, що старшим державним виконавцем Бердичівського відділу державної виконавчої служби у Бердичівському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) Кондратюк Яніною Андріївною, при примусовому виконанні зведеного виконавчого провадження № 66659442, відповідно до ст. 61 ЗУ «Про виконавче провадження», ст. 41 ЗУ «Про іпотеку» передано на реалізацію вищезазначене майно позивача. Підставою для визнання прилюдних торгів недійсними позивач зазначає наявність порушень, встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Порядком № 2831/5. Позивач також вважає, що оцінка майна боржника була проведена з порушенням вимог законодавства, а саме: - оцінювач особисто не оглядав об`єкт оцінки також не використовував фотоматеріали, що не відтворює достатньою мірою внутрішнього оздоблення квартири; - у звіті про незалежну оцінку спірної квартири оцінювач не навів відповідних пояснень про неможливість особистого огляду об`єкта дослідження, що є порушенням пункту 56 Національного стандарту № 1 та пунктів 1, 6 статті 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Державний виконавець після замовлення оцінки не намагався забезпечити доступ оцінювача до об`єкта оцінки. Висновок про ринкову вартість майна від 03.12.2021 містить в собі недостовірну інформацію щодо підстав набуття права власності на майно позивачем, порівняльним методом та склала 335 835 грн. Суб`єктом оцінки без належного обґрунтування, без огляду нерухомого майна, зазначено про стан квартири та застосовано відповідне знижуюче коригування. Під час проведення оцінки було порушено вимоги пунктів 50, 52 Національного стандарту № 1, що призвело до зниження вартості об`єкта оцінки. ІІ. Процедура та позиції сторін Ухвалою суду від 11.11.2022 відмовлено у відкритті провадження у справі за позовом [PERSON] до державного підприємства «СЕТАМ», Бердичівського відділу державної виконавчої служби у Бердичівському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) в частині вимог про визнання протиправними з проведення оцінки майна, визнання звіту про незалежну оцінку майна недійсним та скасування результату оцінки в частині позовних про визнання протиправними дій старшого державного виконавця з проведення оцінки майна, визнання звіту про незалежну оцінку майна недійсним та скасування результату оцінки, виходячи з наступного. Роз`яснено позивачу право на звернення до суду зі скаргою в процесуальному порядку, передбаченому\~розділом VII ЦПК\~України. Ухвалою суду від 11.11.2022 позовну заяву в частині вимог про визнання недійсними електронних торгів залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків, які у подальшому були нею усунені 28.12.2022. Ухвалою суду від 29.12.2022 відкрито загальне позовне провадження із проведенням підготовчого засідання та повідомленням сторін. 08.02.2023 на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву від Бердичівського відділу державної виконавчої служби у Бердичівському районі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), у якому відповідач зазначає, що проти задоволення позову заперечує з наступних підстав. Так, на виконанні у відділі ДВС перебувало зведене виконавче провадження №66659442, до складу якого входило 4 виконавчих провадження, про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] боргу в сумі 130227,00 грн. Загальна сума боргу по зведеному виконавчому провадженню з врахуванням виконавчого збору та витрат становить 143861,71 грн. [PERSON] на праві приватної власності належить трикімнатна квартира житловою площею 43,2 кв м за адресою: [ADDRESS] , яка є предметом іпотеки від 30.08.2007. Державним виконавцем в рамках зведеного виконавчого провадження 31.08.2021 винесено постанову про арешт майна боржника та зареєстровано обтяження у відповідних реєстрах. 27.10.2021 державним виконавцем здійснено вихід за вказаною адресою та в присутності двох понятих проведено опис нерухомого майна боржника, що є предметом іпотеки та складено відповідну постанову, копію якої направлено сторонам виконавчого провадження для відома та можливості її оскарження. Також, 16.11.2021 в приміщенні відділу ДВС боржник повторно отримала копії постанов про відкриття виконавчих проваджень, постанови про опис та арешт майна. У своїй заяві від 16.11.2021 заявниця зазначає, що у останньої відсутні претензії до дій державного виконавця. 02.11.2021 державним виконавцем винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності-суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні. Копії даної постанови направлено сторонам виконавчого провадження до відома та можливості її оскарження. 15.12.2021 державним виконавцем, направлено на адресу боржника та стягувача копію висновку вартості майна рекомендованою кореспонденцією. Листи повернулися до відділу як неотримані, проте сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. У січні 2022 державним виконавцем направлено заявку до державного підприємства "СЕТАМ" щодо реалізації предмета іпотеки шляхом проведення електронного аукціону. 02.02.2022 боржницю було ознайомлено під підпис із указаним висновком експерта та надано його копію, про що складено акт державного виконаця. Своїм правом замовити рецензування звіту про оцінку майна боржник не скористалася. Державним виконавцем було повідомлено [PERSON] про те, що 14.02.2022 відбудуться електронні торги з реалізації арештованого майна, які проводяться державним підприємством "СЕТАМ" за початковою ціною продажу майна 335835,00 грн, а також роз`яснено порядок оскарження експертної оцінки, про що складено відповідний акт державного виконавця підписаний боржником. [PERSON] , державним підприємством "СЕТАМ" 21.01.2022 (про перші торги) та 30.05.2022 (другі торги) було повідомлено: реєстраційний номер лоту, відомості про предмет іпотеки, день та час проведення електронного аукціону та початкову ціну продажу майна. Також, у вказаному листі зазначено, що 14.02.2022 о 09 год 00 хв відбудуться перші прилюдні електронні торги предмета іпотеки - трикімнатної квартири, загальною площею 59,9 кв м, житловою площею 43,2 кв м, у листі вказано номер телефону для довідок. 14.02.2022 (перші електронні торги) та 23.06.2022 (другі електронні торги) з реалізації вищевказаного арештованого нерухомого майна не відбулись, у зв`язку з відсутністю допущених учасників. 05.08.2022 відбулися треті прилюдні електронні торги предмета іпотеки - трикімнатної квартири за адресою: [ADDRESS] (лот №514560), ціна продажу майна 235084,50 грн. 04.10.2022 державним виконавцем складено акт про реалізацію предмета іпотеки, копію направлено стягувачу, боржнику та організатору торгів, переможцю торгів. Кошти від реалізації майна були розподілені згідно ст. 45 ЗУ "Про виконавче провадження", залишок коштів від реалізації майна у сумі 79468,56 грн було перераховано боржнику [PERSON] на її банківський рахунок. Позивач [PERSON] була належним чином повідомлена про результати визначення вартості спірного майна, однак не скористалася своїм правом на оскарження в судовому порядку у визначений законом спосіб та строк. Державним виконавцем було роз`яснено боржнику порядок оскарження оцінки майна, що підтверджується актом державного виконавця від 02.02.2022. [PERSON] отримала постанови про відкриття виконавчих проваджень, постанову про опис і арешт майна, претензій щодо вчинення виконавчих дій не мала. Ухвалою суду від 13.02.2023 відкладено проведення підготовчого засідання за клопотанням представника відповідача. 02.03.2023 на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву від Державного підприємства "СЕТАМ", у якому відповідач заперечує проти задоволення позову та вважає, що позивачем не доведено порушення норм Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5, під час проведення оскаржуваних торгів, впливу таких порушень на результат електронних торгів та порушення законних прав позивача у результаті проведення електронних торгів. Ухвалою суду від 16.03.2023 клопотання представника позивача про залучення співвідповідача та третьої особи задоволено. Залучено до участі у справі, в якості співвідповідача [PERSON] та третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору [PERSON] . Ухвалою суду від 22.06.2023 клопотання відповідача [PERSON] про відкладення розгляду справи задоволено, розгляд справи відкладено. 04.07.2023 на адресу суду від Бердичівського відділу державної виконавчої служби у Бердичівському районі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) надійшло доповнення до відзиву, у яких відповідач зазначає, що у зв`язку з тим, що боржник [PERSON] не працювала, пенсію не отримувала, кошти на рахунках були відсутні, а також не мала на праві власності будь-якого рухомого майна, державним виконавцем було здійснено звернення на предмет іпотеки трикімнатної квартири, яка є предметом іпотеки від 30.08.2007, де іпотекодержателем вищевказаного нерухомого майна (реєстраційний номер майна 10902098) є [PERSON] (стягувач по виконавчих провадженнях), а іпотекодавцем [PERSON] , з розміром основного зобов`язання 3200 доларів США та строком виконання 29.08.2009. Просить відмовити у задоволенні позову за безпідставністю. 05.07.2023 в судовому засіданні представник відповідача [PERSON] - адвокат Гуменюк О.В. подав письмові пояснення, у яких зазначив, що позовні вимоги є безпідставними, задоволенню не підлягають. [PERSON] є добросовісним набувачем, який набув майно у встановленому порядку, а тому дане майно не може бути витребуване. Ухвалою суду від 11.08.2023 закрито проведення підготовчого засідання, призначено справу до судового розгляду по суті. У судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити. Представник відповідача [PERSON] подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги не визнає в повному обсязі. Представник ДП "СЕТАМ" у поданому відзиві просить розглядати справу за його відсутності. Інші учасники провадження про причини неявки суд не повідомили. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Фіксування судового процесу здійснювалося за допомогою звукозаписувального технічного пристрою. ІІІ. Фактичні обставини справи, встановлені судом, докази на їх підтвердження Судом встановлено, що [PERSON] 24.05.2005 Відділом з надання житлово-комунальних послуг міськвиконкому було видано свідоцтво про право власності на житло, яке знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Загальна площа квартири 60,6 кв м. 30.08.2007 між [PERSON] (іпотекодержатель) та [PERSON] (іпотекодавець), було укладено договір іпотеки, за яким, даним договором забезпечується виконання зобов`язання, що виникло у іпотекодавця на підставі договору позики від 30.08.2007 та всіма додатковими угодами до нього (основним договором), укладеного ним із іпотекодержателем у простій письмовій формі на суму 16064,00 грн, що еквівалентно 3200 доларів США, обумовленим в основному договорі строком повернення боргу до 30.08.2009. Предмет іпотеки складає цілу квартиру [ADDRESS] . Договір іпотеки від 30.08.2007 було зареєстровано у Державному реєстрі іпотек, реєстраційний номер 5576140, що підтверджується копією витягу про реєстрацію у Державному реєстрі іпотек №14179998. Заборона відчуження об`єкта нерухомого майна зареєстровано 30.07.2017 за номером 5576354 приватним нотаріусом Сятяшенко В.А., що підтверджується копією витягу про реєстрацію в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна №14180195. На виконанні у відділі ДВС перебувало зведене виконавче провадження № 66659442 до складу якого входило 4 виконавчих провадження, про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] боргу в сумі 130 227,00 грн, які були об`єднані постановою державного виконавця від 31.08.2021 зокрема: - виконавче провадження № 66651840 з примусового виконання виконавчого листа № 274/6099/14-ц, виданого Бердичівський міськрайонним судом Житомирської області 15.04.2015, про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] суми боргу в розмірі 39386,25 грн. Постанова про відкриття виконавчого провадження № 66651840 від 31.08.2021; - виконавче провадження № 66651717 з примусового виконання виконавчого листа № 274/6099/14-ц, виданого Бердичівський міськрайонним судом Житомирської області 15.04.2015, про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] понесених останньою судових витрат по сплаті судового збору у розмірі 637,46 грн. та понесених витрат на праву допомогу в розмірі 3000 грн., а всього разом 3637,46 грн. Постанова про відкриття виконавчого провадження № 66651717 від 31.08.2021; - виконавче провадження № 66650475 з примусового виконання виконавчого листа № 274/6099/14-ц, виданого Бердичівський міськрайонним судом Житомирської області 15.04.2015, про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] завданої моральної шкоди в розмірі 500 грн. Постанова про відкриття виконавчого провадження № 66650475 від 31.08.2021; - виконавче провадження № 66651000 з примусового виконання виконавчого листа № 274/4955/19, виданого Бердичівський міськрайонним судом Житомирської області 18.08.2021 про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] коштів за несвоєчасне виконання рішення Бердичівського міськрайонного суду від 14.01.2015 по справі №274/4955/19 за період з 31.10.2014 по 06.08.2019, які складаються з: 3% річних від простроченої суми заборгованості в сумі 5633,00 грн. інфляції, збитки в сумі 47128,18 грн. та процентів від суми заборгованості від суми позики в сутні 33942,11 грн., всього на загальну суму 86703,29 грн. Постанова про відкриття виконавчого провадження № 66651000 від 31.08.2021. Загальна сума боргу по зведеному виконавчому провадженню з врахуванням виконавчого збору та витрат становить 143861,71 грн. 27.10.2021 державним виконавцем Бердичівського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) винесено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника [PERSON] , зокрема на трикімнатну квартиру за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] отримала 16.11.2021 постанову про відкриття виконавчого провадження, постанову про опис і арешт майна, заперечень проти дії державного виконавця не має, що відтверджується копією заяви [PERSON] від 16.11.2021. 02.11.2021 державним виконавцем Бердичівського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні. Відповідно до висновку про ринкову вартість майна - трикімнатної житлової квартири [ADDRESS] , що належить [PERSON] ( [ADDRESS] ), складеного оцінювачем ФОП [PERSON] ринкова вартість об`єкта оцінки, без урахування ПДВ, станом на дату оцінки склала 335835,00 грн 02.02.2022 державним виконавцем Бердичівського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) складено акт про те, що божниці доведено про оцінку майна, а також вручено особисто, а також доведено, що прилюдні торги на "СЕТАМ" відбудуться 14.02.1011 за ціною оцінки. Роз`яснено порядок оскарження оцінки. В графі "Інші особи, що були залучені до проведення виконавчих дій" вказано: Боржник [PERSON] та наявний особистий підпис. Відповідно до протоколу №574844 проведення електронного аукціону (торгів), які відбулися 05.08.2022 було реалізовано трикімнатну квартиру, загальною площею 59,9 кв м, житлової площі 43,2 кв м, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , переможець аукціону - [PERSON] , ціна продажу 235084,50 грн. 04.10.2022 старшим державним виконавцем Бердичівського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) складено акт про реалізацію предмета іпотеки у рахунок погашення заборгованості [PERSON] , згідно із яким переможцем торгів визнано [PERSON] , який придбав трикімнатну квартиру, загальною площею 60,6 кв м, житловою 43,2 кв м, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] за 235084,50 грн ІV. Національне законодавство, що підлягає застосуванню, оцінка та мотиви суду Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. На підставі ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Умови та порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку на час вчинення виконавчих дій, передбачено Законом України «Про виконавче провадження» та Інструкцією з організації примусового виконання рішень, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 02.04.2012 за №512/5. Згідно з ч. 1 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження»\~реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у ч. 8 ст. 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Разом з тим, ані положення Закону України «Про виконавче провадження», ані положення Інструкції не встановлюють порядок та правила проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і ст. 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, яким повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна. Натомість, правила та порядок проведення прилюдних торгів визначено Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого\~наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 за №2831/5. При цьому, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акту про проведення торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак є правочином. Згідно із ч. 4 ст. 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. З аналізу змісту ч. 1 ст. 650, ч. 1 ст. 655 та ч. 4 ст. 656 ЦК України\~можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами договору купівлі-продажу є продавець і покупець. Частиною 1 ст. 215 ЦК України\~передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч. ч. 1-3, 5 та 6 ст. 203 цього Кодексу. Зокрема, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Відповідно до ч. 3 ст. 215 ЦК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин). Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином, який може визнаватися недійсним у судовому порядку. Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину. Згідно зі ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього\~Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову. Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи. Закон України «Про виконавче провадження» визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх добровільно. Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (ст. ст. 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5, який діяв на час проведення оспорюваних електронних торгів (далі - Порядок). Згідно з Порядком електронні торги - продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. Відповідно до пунктів 3, 4 розділу II Порядку виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу. Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі організатору. У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу 1 цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її організатору разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-тринадцятим пункту 3 розділу II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для знесення інформації про проведення електронних торгів у Систему. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). ДП «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, у тому числі наявність рішень щодо заборони органу ДВС вчиняти дії по виконанню виконавчого провадження чинним законодавством не передбачений. Державний (приватний) виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів. Процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги. Такі висновки сформульовані у пункті 38 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07.07.2020 у справі №438/610/14-ц (провадження №14-577цс19). У постанові Верховного Суду України від 06.04.2016 у справі №3-242гс16 зроблено висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. У постанові Верховного Суду України від 29.11.2017 у справі №668/5633/14-ц також викладено правовий висновок, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 18.11.2015 у справі №6-1884цс15, від 25.11.2015 у справі №6-1749цс15, від 13.04.2016 у справі №6-2988цс15, від 29.06.2016 у справах №6-370цс16 та №6-547цс16. Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсним необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Сукупність цих обставин позивач під час розгляду справи не довела, зокрема, не надала належних і допустимих доказів того, що зазначені нею у позовній заяві порушення вплинули на результат електронних торгів. Відповідно до ч. ч. 3, 5 ст. 43 Закону України «Про іпотеку»\~організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку прилюдних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки, а в разі проведення електронних торгів - також на веб-сайті проведення електронних торгів, повідомлення про проведення таких торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів, та іншу необхідну інформацію. Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення прилюдних торгів у засобах масової інформації організатор прилюдних торгів письмово сповіщає державного виконавця, приватного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна. Обов`язок організатора прилюдних торгів друкувати в місцевих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки повідомлення про проведення таких торгів з реалізації предмета іпотеки та письмове сповіщення, в тому числі, іпотекодавця, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна закріплено також у пункті 2 розділу VII Порядку. Зменшення ціни предмета іпотеки на електронних торгах проводиться відповідно до вимог\~ст. 49 Закону України «Про іпотеку». У постанові від 18.11.2015 у справі №6-1884цс15 Верховний Суд України зазначив, що дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину. Проте, сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головна умова, яка повинна бути встановлена судами, - це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні торгів, повинно бути встановлене порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Таку саму правову позицію виклав Верховний Суд у постанові від 10.07.2019 у справі №462/2232/16 (провадження №61-21671св18). Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15.05.2019 у справі №678/301/12 (провадження №14-624цс18) зазначила, що правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (ст. ст. 203,\~215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого\~наказом Міністерства юстиції України від 27.10.1999 №68/5\~та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02.11.1999 за №745/4038. Порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених\~Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо, підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом. За таких обставин суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для визнання електронних торгів недійсними, оскільки порушення, допущені приватним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних торгів, підлягають оскарженню в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження». Наведене узгоджується з висновками викладеними у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 14.12.2022 у справі №755/5232/19 (провадження №61-16770св21). Також, суд вважає безпідставними твердження позивача про те, реалізація майна відбулася не за ринковою ціною та за нижчу вартість, адже позивачем не надано доказів на підтвердження того, що вартість спірної квартири є вищою, ніж визначено суб`єктом оціночної діяльності. На підставі викладеного, у задоволенні позову слід відмовити.

Outcome: dismissed