Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-25 00:00:00

Позивач звернулась\~до суду\~з вищевказаним\~позовом (в\~новій редакції\~за наслідками\~усунення недоліків\~позовної заяви),\~обґрунтовуючи свої\~вимоги тим,\~що 21\~липня 2021\~року між сторонами був укладений шлюб. У шлюбі в них народилась дитина, [INFO] , яка є інвалідом. З 15.08.2023 вони з чоловіком проживають окремо, хоча на момент подачі позову знаходяться в зареєстрованому шлюбі. Дитина проживає разом з нею, усі обов`язки щодо утримання та виховання дитини вона несе самостійно. Відповідач ухиляється від виконання покладеного на нього обов`язку щодо утримання дитини. Угоди про сплату аліментів у добровільному порядку ними не досягнуто. Стан здоров`я та матеріальне становище відповідача дозволяє йому утримувати свою неповнолітню дитину та інших дітей у відповідача немає. За вказаних обставин позивач просить суд стягнути з відповідача аліменти на утримання дитини в розмірі 1/4 частини від всіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення дитиною повноліття (а.с. 10). Ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області від 29.11.2023 відкрито провадження в справі, справу ухвалено розглядати в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін (а.с. 17). Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, попередньо надала до суду заяву, в якій зазначила, що позовні вимоги (уточнені з урахуванням позовної заяви в новій редакції) підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити та розглянути справу без її участі. Частиною 3\~ст. 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідач [PERSON] в судове засідання також не з`явився, хоча був повідомлений належним чином та завчасно про дату, час та місце розгляду справи, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, відповідно до якого судову повістку про виклик до суду на 26.12.2023 відповідач отримав ще 09.12.2023 (а.с. 22). Крім того, 11.12.2023 відповідач подав до суду заяву, згідно якої позов про стягнення аліментів на утримання дитини в розмірі 1/4 частини від його заробітку визнає повністю, судову справу просив розглянути без нього. Відзив на позов відповідач не подавав. Водночас, 26.12.2023 через систему «Електронний суд» надійшло клопотання представника відповідача, [PERSON] , про відкладення розгляду справи з метою ознайомлення з матеріалами справи та складання ґрунтовних заперечень та пояснень, надання додаткових документів, встановлення необхідних фактів, в якому представник також зазначив про те, що 26.12.2023 між [PERSON] та ним було укладено договір про надання правової допомоги, що унеможливлює представництво та захист відповідача, який не володіє достатніми знаннями у галузі законодавства та бажає скористатись правовою допомогою. До суду представник позивача також не з`явився, про поважні причини неявки до суду не повідомив. Суд звертає увагу, що відповідачу в ухвалі суду про відкриття провадження у справі було запропоновано протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, до початку розгляду справи по суті, подати до суду відзив на позовну заяву та докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем. Таким чином, враховуючи, що відповідну ухвалу суду відповідач отримав 09.12.2023 (а.с. 22), строк подання відзиву на позовну заяву сплив 25.12.2023, проте з копії ордера на надання правничої (правової) допомоги вбачається, що відповідач скористався правом на отримання правової допомоги, уклавши відповідний договір лише 26.12.2023. При цьому, будь-яких перешкод для своєчасного звернення за правовою допомогою до фахівця, подання відзиву на позовну заяву з запереченнями щодо позовних вимог тощо, стороною відповідача не наведено та судом також не встановлено. При цьому, поважних причин неявки відповідача в судове засідання також не вказано. В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Так в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. За вказаних обставин, враховуючи завчасну обізнаність [PERSON] з наявністю відповідного судового провадження щодо нього, а також відсутність доказів, які підтверджують наявність поважних причин неявки до суду як відповідача, так і його представника, оскільки укладення угоди з адвокатом не є перешкодою для явки до суду учасника судового розгляду, в тому числі представника відповідача, суд вважає за можливе розглянути справу без участі відповідача та його представника. Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Згідно з п. п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У зв`язку з викладеним, суд ухвалив провести заочний розгляд даної цивільної справи у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів відповідно до ч. 4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що справу можливо розглянути без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі наявних матеріалів. Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку. Так, судом встановлено наступні фактичні обставини справи. 21.07.2021 сторонами по справі було укладено шлюб, який зареєстровано у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану у місті Вінниці Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), про що складено відповідний актовий запис за № 1901, та позивачці змінено прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] », що підтверджується копією свідоцтва про шлюб, виданого 21.07.2021 (а.с.\~3). В шлюбі\~у сторін по справі народився син [PERSON] , [INFO] , що підтверджується\~копією свідоцтва\~про народження\~Серія [NUMBER] , виданого 15.11.2022 (а.с. 4). Згідно з довідкою, виданою виконавчим комітетом Лука-Мелешківської сільської ради Вінницького району Вінницької області, встановлено, що [PERSON] та [PERSON] , [INFO] , проживаються за однією адресою, згідно акта обстеження фактичного місця проживання № 306 від 24.11.2023 (а.с. 13). Відповідно до копії довідки Управління праці та соціального захисту населення Вінницької РДА від 23.11.2023, [PERSON] знаходиться на обліку в управлінні та отримує державну соціальну допомогу дітям з інвалідністю (а.с. 14). Оцінивши докази в їх сукупності, суд керується наступними нормами. Згідно\~ст. 141 СК України, мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини. Згідно зі ст. 180 СК України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) відповідно до ч. 3 ст. 181 СК України присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Відповідно до ст. 8 Закону України «Про охорону дитинства», кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Положеннями ч. 2 ст. 182 СК України передбачено, що розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Враховуючи наявні обставини справи та обсяг зібраних доказів, суд вважає заявлений позивачем розмір аліментів обґрунтованим та таким, що відповідає ст.ст. 182, 183 СК України, оскільки відомості про відповідність вказаного позивачем розміру аліментів матеріальному та сімейному становищу відповідача ним не спростовані, та відомості про інших осіб, що мають право на утримання від відповідача, в матеріалах справи відсутні, а тому такі вимоги позивачки підлягають до задоволення. Згідно з ч. 1 ст. 191 СК України, аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову. Позивач звернулась до суду 16.11.2023, тому аліменти слід стягувати з 16.11.2023. Відповідно до п. 1 ч. 1\~ст. 430 ЦПК України,\~суд вважає за необхідне з метою забезпечення інтересів дитини, допустити рішення до негайного виконання в частині стягнення суми платежу за один місяць. Також суд вважає за необхідне роз`яснити учасникам справи положення ч.ч. 4, 5 ст. 268 ЦПК України, що у разі неявки всіх учасників справи в судове засідання, яким завершується розгляд справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. З урахуванням\~вищевикладеного,\~

Outcome: approved