Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-18 00:00:00

[PERSON] звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовом до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Закарпатської області Парамонов О.В. про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини. Позов мотивує тим, що у відповідності до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] [INFO] померла її тітка [PERSON] . Зазначає, що за життя [PERSON] склала заповіт, посвідчений приватним, нотаріусом Ужгородського районного нотаріального округу Луцович В.П. 04.07.2006 року за реєстровим №1352, на користь [PERSON] . Разом з цим вказує, що з червня 2017 року вона (позивач) проживала за межами України у зв`язку із навчанням та працевлаштуванням, де на даний час і проживає. Під час приїзду до батьків восени 2022 року вона дізналася про смерть тітки та існування заповіту, після цього подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини за померлою [PERSON] . Після звернення до нотаріуса за отриманням свідоцтва про право спадщину під час короткотермінового приїзду, її представником 06.07.2023 року отримано лист за Вих. №23-02-14 із якого слідує, що [PERSON] не подано заяви про прийняття спадщини після померлої [PERSON] у шестимісячний строк. Таким чином у встановлений законом шестимісячний строк [PERSON] не змогла звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із проживанням поза межами України та тим, що їй не було відомо про смерть [PERSON] та пізнім отриманням листа відмови від нотаріуса. Також їй стало відомо, що наразі майно за померлою зареєстровано за відповідачем [PERSON] та він не дав згоди як це передбачено ч. 2 ст. 1272 ЦК України на подання нею заяви про прийняття спадщини нотаріусу поза межами визначеного строку. Враховуючи наведене, просить визначити їй додатковий строк тривалістю один місяць з дня набрання рішенням законної сили для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини. Позивач у судове засідання не з`явилася та її представник [PERSON] подав заяву, згідно якої просив розглянути справу без їх участі за наявними матеріалами справи та задоволити позов. [PERSON] не скористався правом на участь у судовому засіданні, про прични неявки не поаідомив, заперечень на позов не подавав, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Приватний нотаріус Парамовнов О.В. також не скористався правом на участь у судовому засіданні, заяв чи клопотань не подавав, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Через неявку в судове засідання учасників справи, судом у відповідності до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази, виходячи з їх належності та допустимості, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданного відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Ужгороді Південно-Західного міжрегіонального упарвління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ). З наявних матеріалів справи, а саме каопій свідоцтв про народження вбачається, що позивач являється племінницею померлої [PERSON] . Також згідно наявної в матеріалах справи копії заповіту судом встановлено, що [PERSON] на випадок своєї смерті заповіла належну їй частину житлового будинку [ADDRESS] своїй племінниці [PERSON] , 2000 року народження. Судом також встановлено, що позивач зверталася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину, однак їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском строку на подання такої заяви, згоди як це передбачено ч. 2 ст. 1272 ЦК України на подання нею заяви про прийняття спадщини нотаріусу поза межами визначеного строку, відповідачем [PERSON] надано не було. Наразі, майно, яке заповіла померла позивачу зареєстроване за відповідачем, що підтверджено Інформаціними довідками з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №341455125 від 03.08.2023 року та №341455779 від 03.08.2023. Як на поважність пропуску строку на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини позивач вказує, що вона з червня 2017 року проживала і проживає по теперішній час за межами України у зв`язку із навчанням та працевлаштуванням, на підтвердження чого наддала копії документації з навчальних закладів, студентського квитка, трудового договору, документи про місце проживання. Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Статтею 1272 ЦК України визначено, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. В постанові Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, зокрема, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття. Згідно п. 24 вищевказаної Постанови особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ст.\~1272\~ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Оцінюючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини суд виходить з того, що через ситуацію, яка у склалась у позивача, вона дійсно не мала можлвивість своєчасно звернутися до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини. У відповідності до ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. З урахуванням всіх обставин справи, враховуючи вимоги ст.\~81\~ЦПК України - кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, виходячи із принципів розумності та справедливості, зважаючи на те, що обставини, на які посилається позивач, знайшли своє підтвердження в судовому засіданні та визнання позову відповідачем, суд приходить до висновку, що позов є обґрунтованим та підлягає до задоволення. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст.\~141\~ЦПК України у разі задоволення позову, судовий збір покладається на відповідача. тому суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір за подання позовної заяви та заяви про забезпечення позову. Одночасно, судом встановлено, що ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 15.08.2023 накладено арешт із забороною вчиняти будь-які юридично значимі дії на нерухоме майно, а саме: 2/3 частини житлового будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] , та земельну ділянку за кадастровим номером 2110100000:21:001:0062. За приписами ч. 7 ст. 158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Виходячи з вищевикладеного та приймаючи до уваги той факт, що прокурор просить суд скасувати вжиті заходи забезпечення позову, суд вважає, що вжиті на час розгляду судом справи заходи забезпечення позову підлягають скасуванню.

Outcome: approved