Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-17 00:00:00

15.11.2023 представник позивача адвокат Дем`яненко Наталія Петрівна в інтересах позивача звернулася до суду з позовною заявою, відповідно до якої просить суд надати [PERSON] , [INFO] , реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER] додатковий шестимісячний строк для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] в селі Осоївка Сумського району Сумської області. В обґрунтування позову представник позивача зазначила, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] , який на день смерті був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Після його смерті відкрилася спадщина, зокрема на земельну ділянку площею 3,03 га, яка розташована на території Осоївської сільської ради та призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Позивачка є єдиним спадкоємцем за заповітом, посвідченим секретарем виконкому Осоївської сільської ради 15 липня 1998 року, зареєстрованим у реєстрі за №85 та за законом першої черги як донька. 29 червня 2023 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Сумського районного нотаріального округу Висєканцевої Т.С. з метою відкриття спадкової справи після смерті батька. Але постановою приватного нотаріуса Сумського районного нотаріального округу Висєканцевої Т.С. від 04 листопада 2023 року їй відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину після смерті батька у зв`язку з тим, що спадкоємцем пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини. Як повідомила представник позивача, строк для прийняття спадщини пропущений позивачем з поважних причин. Після смерті батька, позивач звернулась до нотаріальних органів за місцем проживання на протязі шестимісячного строку з дня смерті спадкодавця, де їй було роз`яснено, що не потрібно звертатися із заявою про прийняття спадщини, оскільки вона автоматично вважається такою, що спадщину прийняла, тому що проживала разом з померлим спадкодавцем до дня смерті за однією адресою. Маючи незадовільний стан здоров`я, будучи інвалідом третьої групи загального захворювання, потребуючи постійного лікування, позивач не мала можливості звернутися до нотаріуса з приводу питання оформлення спадщини, оскільки на території Осоївського старостинського округу приватні нотаріуси та державна нотаріальна контора відсутні. Ухвалою Краснопільського районного суду Сумської області від 20.11.2023 відкрито провадження у даній справі, постановлено розглядати справу в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 18.12.2023, задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів та витребувано у приватного нотаріуса Вісєканцевої Т.С. копію спадкової справи після померлого [INFO] [PERSON] 05.12.2023 від приватного нотаріуса на виконання вимог судової ухвали від 20.11.2023 надійшли витребувані документи. Представник відповідача у підготовче засідання не прибув, 18.12.2023 до суду відповідачем подано заяву (вх. №5257/23-вх від 18.12.2023) про визнання позову та розгляд справи за відсутності представника Краснопільської селищної ради. Позивачка та його представник у підготовче засідання не прибули. До суду представник позивача подала заяву (вх. №5258/23-вх від 18.12.2023), у якій підтримала позовні вимоги та просила суд проводити розгляд справи за її відсутності. Неявка сторін, належним чином повідомлених про дату і місце проведення судового засідання, з урахуванням поданих учасниками заяв не перешкоджає розгляду справи. У відповідності до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд вважає за можливе розглянути дану справу за відсутності представників сторін без фіксування судового засідання технічними засобами. Можливість ухвалення рішення судом за результатами підготовчого засідання у випадку визнання позову відповідачем передбачена частиною 3 статті 200, частиною четвертою статті 206 ЦПК України. Розглянувши матеріали справи, дослідивши та оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Правовідносини, які виникли між учасниками справи, врегульовано положеннями Книги шостої «Спадкове право» Цивільного кодексу України. За змістом статей 1216, 1217 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно статті 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк,\~що залишився,\~менший як\~три місяці,\~він продовжується\~до трьох\~місяців. Судом встановлено, що [INFO] помер батько позивачки [PERSON] , який на день смерті був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , видане 14 липня 2021 року Краснопільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Сумському районі Сумської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), довідками відділу «центр надання адміністративних послуг» Краснопільської селищної ради №01245/472-2676 та №01245/471-2675 від 02.11.2023. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, зокрема на земельну ділянку площею 3,03 га, яка розташована на території Осоївської сільської ради та призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Наявність спадкового майна підтверджується копією Державного Акту на право приватної власності на землю серії ІІІ-СМ №043749, виданого Осоївською сільською радою 22 березня 2002 року. Позивач є єдиним спадкоємцем за заповітом, посвідченим секретарем виконкому Осоївської сільської ради 15 липня 1998 року, зареєстрований в реєстрі за №85 та за законом першої черги як донька померлого. Родинні відносини позивачки з померлим [PERSON] підтверджується копією свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] , виданого Осоївським сільським РАЦС Краснопільського району Сумської області 15 липня 1965 року, копією Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища №00042043678 від 27 жовтня 2023 року. 29 червня 2023 року позивачка звернулась до приватного нотаріуса Сумського районного нотаріального округу Висєканцевої Т.С. з метою відкриття спадкової справи після смерті батька. Постановою приватного нотаріуса Сумського районного нотаріального округу Висєканцевої Т.С. від 04 листопада 2023 року позивачці відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину після смерті батька у зв`язку з тим, що нею пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини. З матеріалів справи вбачається, що позивачка не мала об`єктивної можливості потрапити на прийом до нотаріуса вчасно для подання заяви про прийняття спадщини та отримання свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з тяжкою хворобою, тривалим лікуванням. Погіршення її здоров`я підтверджується довідкою МСЕК, згідно якої 13.07.2023 при повторному огляді інваліда їй встановлена друга група інвалідності. Вона постійно потребує лікування у сімейного лікаря, пульмонолога, кардіолога. Наведене свідчить про поважність пропуску строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та наявність підстав його поновлення. Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою\~згодою спадкоємців,\~які прийняли\~спадщину,\~спадкоємець,\~який пропустив\~строк для\~прийняття спадщини,\~може подати\~заяву про\~прийняття спадщини\~нотаріусу або\~в сільських\~населених пунктах\~-\~уповноваженій на\~це посадовій\~особі відповідного\~органу місцевого\~самоврядування за\~місцем відкриття\~спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Зазначена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України у справі №6-1320цс17 від 23.08.2017; у постанові Верховного Суду України від 06.09.2017 у справі №6-496 цс17. Незначний термін пропуску строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини є поважною причиною для звернення до суду за визначенням додаткового строку. Вказану правову позицію висловив Верховний Суд у постанові від 17.10.2018 у справі № 681/203/17-ц. Згідно узагальнення про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 №24-753/0/4-13 належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування а місцем відкриття спадщини. Належним відповідачем у справі є Краснопільська селищна рада Сумської області. Згідно пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» та частиною четвертою статті 10 ЦПК суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Згідно зі статтею 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. \~ \~ \~ \~Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. \~ \~ \~ \~Ураховуючи те, що в законодавстві не міститься визначення поняття поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, їх поважність повинна визначатися судом у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи. Нормами статей 12, 13\~ЦПК України закріплено такі принципи цивільного судочинства, як змагальність сторін та диспозитивність цивільного судочинства, які полягають в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина 1 статті 76 ЦПК України). Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина 1 статті 77 ЦПК України). Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (частина 2 статті 78 ЦПК України). Згідно із частиною 1 статті 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Згідно із частинами 5, 6 статті 81\~ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи, які беруть участь у справі. Доказуванню не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом було встановлено, що позивач не мала об`єктивної можливості потрапити на прийом до нотаріуса вчасно для подання заяви про прийняття спадщини та отримання свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з незадовільним станом здоров`я. Наведене свідчить про поважність пропуску [PERSON] строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та наявність підстав його поновлення. Суд, оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх досліджені, враховуючи відсутність спору про спадщину, доходить висновку про задоволення позову та визначення позивачеві додаткового строку для прийняття спадщини після смерті її батька [PERSON] . Достатнім для подання позивачкою заяви про прийняття спадщини суд вважає надання їй строку тривалістю шість місяців з дня набрання рішенням законної сили. У відповідності до положень частини шостої статті 141 ЦПК України судові витрати слід компенсувати за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, оскільки позивача звільнено від сплати судового збору на підставі пункту 9 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», при цьому у ході розгляду справи встановлено, що спір виник не внаслідок неправомірних дій відповідача.

Outcome: approved