Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-17 00:00:00

19.09.2023 [PERSON] звернулася до суду з позовом до Виконавчого комітету Житомирської міської ради Житомирської області, зі змісту якого просить визначити додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилася [INFO] після смерті сина [PERSON] . Позов обґрунтовується тим, що [INFO] помер син позивача [PERSON] . Після смерті сина відкрилася спадщина на частку квартири розташованої по [ADDRESS] , яка належала померлому на підставі свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] , виданого відділом приватизації державного житлового фонду Житомирської міської ради 17.02.2003 року та на квартиру [ADDRESS] , яка належала померлому на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Гуковою Н.Є. 14.03.2017, та на частку квартири [ADDRESS] , яка належала померлому на підставі свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] виданого відділом приватизації державного житлового фонду Житомирської міської ради 27.06.2006 року. Позивач звернулась до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті сина [PERSON] , однак їй було відмовлено у зв`язку з тим, що вона пропустила строк на прийняття спадщини. \~Позивач зазначає, що пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки\~\~являється особою похилого віку, має 82 роки, хворіє на цукровий діабет 2 типу та енцефалополінейропатію (діабетична та атеросклеротична) з вестибуло-атактичним церебрастенічним синдромом (запаморочення головного мозку) пов`язаного з непоправною втратою смертю сина. Ухвалою суду від 20.09.2023 у справі відкрито провадження у порядку загального позовного провадження з викликом сторін, підготовче засідання призначено на 23.10.2023. 23.10.2023 підготовче засідання відкладено на 22.11.2023\~\~у зв`язку із\~\~витребуванням у державного нотаріуса Житомирської державної нотаріального контори Житомирської області Поліщука А.І. спадкової справи № 324/2023. 22.11.2023 сторони в судове засідання не з`явились. Позивач згідно поданої заяви\~\~від 22.11.2023 вх. №40054 просила підготовче судове засідання розглядати у її відсутність (а.с. 63). Представник відповідача виконавчого комітету Житомирської міської ради Житомирської області Сищук Н.М. в підготовче засідання не прибула. Згідно поданої заяви, яка надійшла на електронну пошту Корольовського районного суду м.Житомира 22.11.2023 вх. №39997, просила розгляд справи проводити у її відсутність (а.с. 60). 22.11.2023 ухвалою суду підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до розгляду на 18.12.2023 о 10 год. 30 хв. Сторони в судове засідання не з`явилися, згідно поданих заяв просили розгляд справи проводити у їх відсутність. Відповідно до ч. 3\~ст. 211 Цивільного процесуального кодексу України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Враховуючи ту обставину, що відповідач позов визнав, просить його задовольнити, суд визнає заяву такою, що не суперечать закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, та вважає за можливе винести рішення з підготовчого засідання у відсутності сторін, на підставі наявних у матеріалах справи доказів. Відповідно до ч.2\~ст.247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Відповідно до\~ст. 259 Цивільного процесуального кодексу України, рішення\~\~у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих до суду. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого 29.06.1976 року, позивачка [PERSON] є матір`ю [PERSON] (а.с. 6). [INFO] помер син позивачки [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії [NUMBER] (а.с. 8). Відповідно до Свідоцтва № [NUMBER] про право власності на житло від 17.02.2003 року [PERSON] та [PERSON] належить квартира [ADDRESS] в рівних долях (а.с. 11). Згідно Свідоцтва про право на спадщину за законом від 14.03.2017 року [PERSON] належить квартира [ADDRESS] , на підставі Свідоцтва № [NUMBER] про право власності на житло, виданого Відділом приватизації державного житлового фонду Управління житлово-комунального господарства Житомирської міської ради від 27.06.2006 (а.с. 13). Згідно Свідоцтва № [NUMBER] від 27.06.2006 [PERSON] належить квартира [ADDRESS] (а.с. 15). 11.07.2023 постановою державного нотаріуса Житомирської державної нотаріальної контори Заболотній Р.О. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлого сина [PERSON] (а.с. 5). З довідки виданої державним нотаріусом Житомирської державної нотаріальної контори Поліщук А.І. вбачається, що згідно спадкової справи №324/2023, заведеної до майна померлого [INFO] [PERSON] , за видачею свідоцтва про право на спадщину за законом звернулась мати померлого [PERSON] , з пропуском строку для прийняття спадщини. інших спадкоємців немає (а.с. 7). Згідно виписки із медичної картки стаціонарного хворого 8521 [PERSON] має захворювання цукрового діабету 2 типу та енцефалополінейропатію змішаного генезу (діабетична та атеросклеротична) з вестибуло-атактичним церебрастенічним синдромом. Хвороби є тривалими (а.с. 26). Відповідно до\~статті 55 Конституції України\~кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань. За змістом\~статей 15 Цивільного кодексу України\~особа має право на захист свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке реалізується шляхом звернення до суду. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені частиною 2\~статті 16 Цивільного кодексу України. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 3 статті\~1223, частина 1 статті\~1220, частина\~\~1 статті\~\~1270 Цивільного кодексу України). Відповідно до\~статті 1218 Цивільного кодексу України\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Частина 1\~статті 1269 Цивільного кодексу України\~передбачає, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно частини 3\~статті 1272 Цивільного кодексу України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач посилається на наявність обставин, які перешкоджали йому своєчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та зазначив, що у встановлений законом шестимісячний строк не звернувся до нотаріуса з відповідною заявою, через тривалі хронічні захворювання. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Подібна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17 Суд враховує аргументи позивача, наведені на підтвердження обставин, на які він посилається, як на підставу своїх вимог, оскільки такі не оспорюються відповідачем та підтверджені належними, допустимими та достовірними доказами в розумінні ст.ст.\~77,\~78,\~79 ЦПК України. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п.24\~постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 № 7\~додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого\~статтею 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини. Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»\~визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права. Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції "майном" визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні "законне сподівання" на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі "Стретч проти Сполученого Королівства" (пункт 32). "Законне сподівання" на отримання "активу" також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має "законне сподівання", якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі "Копецький проти Словаччини" (Kopecky v. Slovakia). Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосований в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям "майно" в розумінні ст. 1 Першого протоколу. Враховуючи наведені обставини, поважність причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов до висновку про можливість поновлення позивачу строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлого сина. Таким чином, оцінюючи в сукупності обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд дійшов висновку про наявність у позивача об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини після смерті сина - [PERSON] , що є підставою для задоволення позову у межах заявлених вимог та визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Три місяці суд вважає достатнім строком в межає чкого позивач може реалізувати своє право на отримання спадщини Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується частиною 9\~статті 141 ЦПК України, яка передбачає, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору. Враховуючи, що спір виник внаслідок дій позивача, які виразились у невчасному зверненні до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, суд покладає судові витрати на позивача.

Outcome: approved