Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-17 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовної заяви зазначає, що [INFO] помер [PERSON] . Померлий перебував у зареєстрованому шлюбі із бабою позивача, яка померла у 2016 році. В травні 2023 року, після спливу строку для вступу у спадщину, позивач дізнався про існування заповіту [PERSON] , в якому останній заповів усе майно позивачеві. Просить надати йому, [PERSON] , додатковий строк тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання до нотаріальної контори (приватного нотаріуса) заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Позивач в судовому засіданні позов підтримав і пояснив, що його баба [PERSON] перебувала в шлюбі з [PERSON] . Позивач з 1993 року по 1995 рік проживав в місті Кам`янці - Подільському в квартирі [PERSON] під час навчання позивача в вищому навчальному закладі. За декілька місяців перед смертю бабу позивача [PERSON] забрала доглядати мати позивача , яка здійснювала півтора роки догляд за бабою. [INFO] [PERSON] померла. Її чоловік в цей час проживав в місті Кам`янці Подільському. На похорони баби - Поліни він не приїзджав, до нього не могли дозвонитись, мобільного телефону [PERSON] не мав. [PERSON] приїзжав до матері позивача через місяць після смерті баби, але потім поїхав і більше не приїзжав. Позивач дізнався від баби - [PERSON] про те, що [PERSON] заповідав йому в 2001 році квартиру. Після смерті баби [PERSON] коли [PERSON] приїзжав до матері позивача, то з матір`ю в них виникли якісь непорозуміння і [PERSON] більше до них не приїздив. Тоді позивач подумав, що за [PERSON] буде здійснювати догляд хтось інший і [PERSON] переписав квартиру на іншу людину. Позивач з [PERSON] останнім часом стосунки не підтримував. Про наявність нескасованого заповіту і про смерть [PERSON] позивач дізнався від судді під час розгляду справи за позовом сина [PERSON] про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування. [PERSON] розвівся з попередньою дружиною, коли син був маленький, син [PERSON] не сприймав як батька і тому [PERSON] склав заповіт на позивача. Представник відповідача [PERSON] позов не визнав і пояснив, що незнання позивачем про дату смерті [PERSON] не є поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Ніяких перешкод позивач в оформленні спадщини немає. Позивач знав про наявність заповіту. Відповідач на протязі року проходить службу в Збройних Силах України. Свідок [PERSON] дружина позивача в судовому засіданні дала показання, що вона знала, що [PERSON] заповідав квартиру позивачу, про це знали всі в родині позивача. Перед смертю бабу позивача [PERSON] доглядала мати позивача. Свідок [PERSON] колишня сусідка [PERSON] в судовому засіданні в своїх показаннях вказала, що вона по мірі можливості допомагала [PERSON] , приносила йому їсти. Саме вона виявила [PERSON] , коли він вже лежав в квартирі без свідомості і викликала швидку. На наступний день [PERSON] помер в лікарні. Після смерті [PERSON] свідок телефонувала доньці [PERSON] , однак та сказала, що квартира їм не потрібна і щоб [PERSON] хоронили самі. Після цього свідок зателефонувала сину [PERSON] [PERSON] , той прийшов з дружиною і похоронили батька. В квартирі [PERSON] було багато сміття і замка у вхідних дверях квартири не було. Свідок [PERSON] в судовому засіданні дала показання, в яких вказала, що вона була старшою по будинку з 2006 року. Квартиру [PERSON] придбав батько це була кооперативна однокімнатна квартира. [PERSON] проживав в квартирі сам, він зловживав алкогольними напоями, в хаті було всюди сміття, вхідні двері квартири не зачинялись. Вона до нього заходила в зв`язку з наявністю великого боргу по квартплаті. Однак за місяць перед смертю він її покликав і погасив весь борг. Після цього вона [PERSON] допомогла оформити документи на отримання субсидії і послала ці документи через пошту. [PERSON] самостійно не міг ходити далеко. Коли [PERSON] давав їй гроші для погашення боргу по квартплаті, то вона побачила місце де в нього лежав паспорт. Коли приїхала швидка , то вона взяла паспорт, гроші , які ще були в квартирі і поїхала з [PERSON] в лікарню, придбала необхідні ліки , які сказав лікар. Наступного дня вона дізналась , що [PERSON] помер. Після цього до неї прийшов син [PERSON] і вона віддала йому гроші, які взяла в квартирі. Син - [PERSON] з жінкою закрили квартиру на замок і ключ віддали свідку. В тій квартирі так сміття і залишилось. Заслухавши сторони, допитавши свідків, вивчивши матеріали справи в повному об`ємі, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню. Судом встановлено, що [INFO] в місті Кам`янці-Подільському Хмельницької області помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого Кам`янець-Подільським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області, актовий запис №211 від 06 березня 2017 року. З копії заповіту від 09 квітня 2001 року, посвідченого державним нотаріусом Першої Кам`янець-Подільської державної нотаріальної контори Бориславською Н.В., зареєстрованого в реєстрі за №2-635 вбачається, що [PERSON] заповів усе своє майно [PERSON] . З копії Листа №72/01-16 від 09 червня 2023 року вбачається, що приватним нотаріусом Рудяк Т.В. відмовлено Позивачеві у прийнятті заяви про прийняття спадщини, оскільки пропущено встановлений законом строк на подачу такої заяви. З копії матеріалів спадкової справи №70/2017, заведеної після смерті [PERSON] , який помер [INFO] вбачається, що 02 серпня 2017 року з заявою про прийняття спадщини звернувся [PERSON] , який являється сином померлого. Відповідно до загальних положень про спадкування, викладених у статтях\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України\~право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, початком перебігу якого є час її відкриття. Згідно із частиною першою\~статті 1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до частини першої\~статті 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з частиною третьою\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до цієї норми поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Звернувшись до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, позивач зобов`язаний повідомити суду поважні причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкодили йому звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк, а також надати докази на підтвердження своїх доводів та вимог. Частина третя\~статті 1272 ЦК України\~може застосовуватись, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини, суд повинен враховувати, що такі причини визначаються у кожному конкретному випадку, з огляду на обставини кожної справи. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Рішення обґрунтовується лише тими доказами, які одержані у визначеному законом порядку та досліджені в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовані вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд повинен мотивувати свої дії та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Такі висновки містяться у постанові Верховного Суду України від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16 та у постановах Верховного Суду від 18 січня 2018 року у справі № 198/476/16-ц, від 12 лютого 2018 року у справі № 712/656/15-ц, від 06 червня 2018 року у справі № 592/9058/17-ц, від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц. Крім того, у постанові від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 Верховний Суд дійшов висновку, що неспілкування позивача зі спадкодавцем внаслідок неприязних відносини між ними, а також необізнаність спадкоємця про факт смерті батька не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. Саме по собі незнання про смерть спадкодавця без установлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчить про поважність пропуску зазначеного строку. Таким чином, необізнаність про смерть спадкодавця не є поважною причиною для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 03 березня 2021 року у справі № 145/148/20, від 21 квітня 2022 року у справі № 296/12109/18. При відмові в задоволенні позову суд враховує, що позивач не знав про смерть [PERSON] , не спілкувався з [PERSON] перед тим, як останній помер, позивач знав про наявність заповіту, на підставі якого [PERSON] «заповідав квартиру позивачу». Дані обставини підтверджуються поясненнями позивача та показаннями свідка - дружини позивача [PERSON] . Однак ці обставини не свідчать про поважність причин пропуску позивачем строку на подання заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed