Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-27 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог та доводів позивача. Позивач звернувся до суду з позовною заявою в якій просив: визначити причини пропуску [PERSON] , [INFO] , зареєстрованого в [ADDRESS] , шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] , [INFO] , який проживав та був зареєстрований у [ADDRESS] , поважними. Встановити [PERSON] , [INFO] , зареєстрованого в [ADDRESS] , додатковий строк у три місяці з дня вступу рішення в законну силу, - для подачі заяви про прийняття спадщини після померлого [INFO] [PERSON] , [INFO] , який проживав та був зареєстрований у [ADDRESS] . Аргументи учасників справи. Позивач до канцелярії Київського районного суду м. Харкова надав заяву, якою позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив задовольнити. Відповідач відзиву на позов не надала. Участь у справі сторін. У судове засідання позивач, належним чином повідомлений про дату, час і місце цього засідання, не з`явився, в матеріалах справи наявне клопотання останнього про розгляд справи за його відсутності, яким він позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення суду не заперечує. У судове засідання відповідач, належним чином повідомлений про дату, час і місце цього засідання, не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, правом надання відзиву на позовну заяву не скористався. Враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до положень ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Рух справи. Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова від 04.09.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та\~відкрито провадження у справі, розгляд якої постановлено здійснювати в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 01.11.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Суд, дослідивши надані позивачем докази, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до наступного висновку. Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин [INFO] помер [PERSON] . [INFO] , про що 13.10.2021 Краснокутським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Богодухівському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) складено відповідний актовий запис № 370 та видано свідоцтво про смерть від 13.10.2021 (Серія [NUMBER] ). Внаслідок смерті [PERSON] у відповідності до положень ст. 1220 ЦК України відкрилась спадщина, до складу якої входить зокрема і квартира [ADDRESS] , де останній проживав і був зареєстрований. [PERSON] (Позивач) є сином спадкодавця, що підтверджується свідоцтвом про народження [NUMBER] . дата видачі: 15.12.1989 р.. де в графі батько зазначений - « [PERSON] ». Позивач є єдиним спадкоємцем померлого, інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає. [PERSON] був зареєстрований та проживав у [ADDRESS] , що підтверджується відміткою про місце проживання у паспорті [PERSON] копію якого надаємо у додатку до цієї позовної заяви. Крім того, вказаний факт додатково підтверджується довідкою з Реєстру територіальної громади міста Харкова № 10-14271-2021 від 30.11.2021, з якої вбачається, що 30.11.2021 [PERSON] знято з реєстрації за адресою: [ADDRESS] , у зв`язку зі смертю на підставі свідоцтва про смерть. Таким чином, [PERSON] звернувся за місцем відкриття спадщини до Сьомої Харківської міської нотаріальної контори (м. Харків, вул. БакулінаЛ ) із заявою від 30.11.2022 про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] батька, [PERSON] . Проте, державний нотаріус Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори Верещака Г.Л. своєю постановою від 30.11.2022 відмовила [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, обгрунтовуючи прийняте рішення тим, що [PERSON] не був зареєстрований та не проживав разом із спадкодавцем на час смерті, та протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, і вважається таким, що не прийняв спадщину. Мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки суду За приписами ч. 1 ст. 2ЦПК України\~завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. ч. 1, 2\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно ст. ст.\~1217,\~1218 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до\~ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно\~ст. 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини ( частини 3статті 1223\~ЦК України). Відповідно до\~статей 1268-1270ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу або в сільських населених пунктах -уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування з заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої\~статті 1272ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272\~ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Вказаний висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс12 та від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15. Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим\~Законом України від 24 лютого 2022 року за №2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої\~статті 106 Конституції України,\~Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні введено воєнний стан із 05 години ЗО хвилин 24 лютого 2022 року строком на ЗО діб. В подальшому\~Указом Президента України №573/2022 від 12 серпня 2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого\~Законом України за №2500-ІХ від 15 серпня 2022 року, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб. Згодом\~Указом Президента України №757/2022 від 7 листопада 2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого\~Законом України за № 2738-ІХ від 16 листопада 2022 року, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб. Відповідно до пункту 3\~постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану", в редакції від 06.03.2022, на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. 29.06.2022 внесені зміни до пункту 3\~постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану", відповідно до яких перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Врахував принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивачки в аспекті\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд приходить до висновку, що встановлені в межах розгляду даної справи обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивачки, як спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення їй додаткового, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, строку протягом двох місяців. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. В зв`язку з тим, що позивачка не заявляє вимоги про стягнення з відповідача на її користь судових витрат, суд,

Outcome: approved