Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-28 00:00:00

І. Стислий виклад позиції позивача Чернігівська міська рада звернулася до суду з позовом до [PERSON] про стягнення безпідставно збережених коштів в розмірі 348 219,03 грн, а також судових витрат. Заявлені вимоги обґрунтовує тим, що відповідач [PERSON] є власником об`єкту нерухомого майна (нежитлової будівлі) за адресою: [ADDRESS] . Об`єкт нерухомості за вказаною адресою розміщено на сформованій земельній ділянці з кадастровим номером 7410100000:01:037:0140 площею 0,1467 га. Дата реєстрації вказаної земельної ділянки - 13.12.2007. Чернігівською міською радою поновлено договори оренди земельної ділянки №1835. На дату подання позовної заяви, між відповідачем та Чернігівською міською радою договір оренди укладено не було і земельна ділянка використовувалась без правовстановлюючих документів з 31.12.2019 до 31.12.2021. Оскільки відповідач не є власником чи постійним землекористувачем земельної ділянки, то з урахуванням положень Податкового кодексу України, не може бути суб`єктом плати за землю у формі земельного податку. При цьому єдиною можливою формою здійснення плати за землю для нього, як землекористувача є орендна плата. Обчислення розміру орендної плати за землю [PERSON] здійснюється з урахуванням коефіцієнту індексації грошової оцінки за попередні роки і становить 348 361,36 грн, які наразі не сплачені відповідачем. ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи та інші процесуальні дії у справі Новозаводський районний суд м. Чернігова ухвалою від 26 травня 2023 року відкрив провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Ухвалою суду від 22 червня 2023 року розгляд справи відкладено у зв`язку з неотриманням відповідачем позовної заяви. У встановлений строк відповідач подав відзив (а.с.62-63) та додаткові пояснення (а.с.119-121), в яких просив відмовити в задоволенні позову з тих підстав, що позивачем не надано належного обґрунтування факту користування земельною ділянкою площею 0,1467 га, не надано належного обґрунтування вартості нормативної грошової оцінки, яка є визначальним при визначенні розміру збережених коштів. Вказав, що відмовився від продовження дії договору оренди з тих підстав, що фактично не користувався нею, адже земельна ділянка фактично являє собою проїзд/прохід загального користування. Втім позивач наділений повноваженнями обстежити земельну ділянку на предмет її використання, що не було зроблено позивачем. Також він не погоджується з грошовою оцінкою земельної ділянки в розмірі 2 899 114,74 грн, через те, що відповідно до п.4 Договору оренди №1835 від 30.01.2014 грошова оцінка становила 697 734,54 грн. Крім того, позивачем безпідставно визначено розмір орендної плати в розмірі 6% нормативної грошової оцінки, відповідно до Положення «Про плату за землю», затвердженого рішенням міської ради від 30 січня 2015 року «Про місцеві податки» (47 сесія 6 скликання) зі змінами і доповненнями, посилаючись на те, що у відомостях Державного земельного кадастру відсутній код класифікації видів цільового призначення земель. Відповідач жодним чином не несе відповідальності за визначення класифікації видів цільового призначення земель. Фактично погодився лише з тим, що сторонами погоджена нормативна грошова оцінка даної земельної ділянки в розмірі 697 734,54 грн, плата за яку встановлюється на рівні 3% (землі промисловості), що відповідає 20 932,04 грн за рік, за виключенням березня 2020 року, у відповідності до прийнятого 30 березня 2020 року законопроекту №3275, яким передбачено звільнення від плати за землю та податку на нерухомість. Згідно технічної документації земельна ділянка суттєво змінила свої властивості, при цьому затверджено нову технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Чернігова та фактично в односторонньому порядку змінено цільове призначення (скасовано, виключено код КВЦПЗ), яке суттєво впливає на розмір орендної плати. Представником позивача подано відповідь на відзив (а.с.65-67) та заперечення (а.с.123-125), в яких він вказує, що земельна ділянка на якій розміщений об`єкт нерухомого майна відповідача є сформованою, земельній ділянці присвоєно кадастровий номер, визначено її площу та конфігурацію, про що до Державного земельного кадастру внесено відповідну інформацію. Відповідачем не надано доказів існування на вказаній земельній ділянці іншої сформованої, як об`єкта правових відносин, земельної ділянки, яка використовується третьою особою. Також, відповідачем помилково враховано нормативну грошову оцінку відповідно до умов договору №1835 від 30.01.2014, тоді як належним документом є витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 05.04.2021 №1051. Затверджуючи нормативну грошову оцінку земель міста, цільове призначення земельної ділянки не змінюється та не визначається. У судовому засіданні представник позивача позов підтримав та просив задовольнити повністю з підстав зазначених у позові, відповіді на відзив та запереченнях. Представник відповідача у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позову з підстав зазначених у відзиві та додаткових поясненнях. Ш. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин 13.03.2002 [PERSON] придбав приміщення гаража загальною площею 329,8 кв.м, що розташований за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі-продажу (а.с.76). Також, 12.11.2002 складено технічну документацію та акт встановлення в натурі меж землекористування по [ADDRESS] (а.с.73-75). Згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, у власності [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , на підставі свідоцтва про право власності від 20.07.2012 перебуває об`єкт нерухомого майна - (нежитлове приміщення), реєстраційний номер 128267074101 (а.с.12-13). Відповідно інформації з Державного земельного кадастру земельна ділянка з кадастровим номером 7410100000:01:037:0140 площею 0,1467 га, розташована за адресою: [ADDRESS] перебуває у комунальній власності; цільове призначення вказаної земельної ділянки - промисловості; вид використання земельної ділянки - для експлуатації приміщення гаража. Дата реєстрації вказаної земельної ділянки - 13.12.2007 (а.с.17-20). 12.12.2007 між Чернігівською міською радою та [PERSON] укладено договір оренди земельної ділянки №1835 площею 0,1467 га по [ADDRESS] , терміном дії на п`ять років (а.с.69-71). Рішенням Чернігівської міської ради від 31.03.2011 року затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Чернігова станом на 01.01.2010 (а.с.118). 06.11.2013 до Чернігівської міської ради від громадянина [PERSON] надійшла заява щодо продовження терміну дії договору оренди земельної ділянки площею 0,1467 га в [ADDRESS] , з кадастровим номером 7410100000:01:037:0140 (а.с.68). Рішенням Чернігівської міської ради 36 сесії 6 скликання від 30.12.2013 у зв`язку із закінченням терміну дії договору оренди земельної ділянки, [PERSON] передано земельну ділянку (кадастровий номер 7410100000:01:037:0140) в довгострокову оренду, строком до 30.12.2019 року для експлуатації приміщення гаража. Встановлено розмір орендної плати на рівні 4-кратного розміру земельного податку (а.с.21). 30.01.2014 між Чернігівською міською радою та [PERSON] укладено договір оренди земельної ділянки №1835 (кадастровий номер 7410100000:01:037:0140), площею 0,1467 га, терміном дії до 30.12.2019 (а.с.22-23). Передача земельної ділянки [PERSON] підтверджується актом прийому - передачі від 30.01.2014 у (а.с.24). Одночасно проведено визначення меж земельної ділянки в натурі/на місцевості по [ADDRESS] згідно кадастрового плану земельної ділянки (а.с.25) та розраховано розмір орендної плати за вказану земельну ділянку, що станом на 01.01.2014 року становить 19,0248 грн за кв.м (а.с.26). Чернігівська міська рада 23.09.2021 зверталася до [PERSON] щодо повернення коштів за користування земельною ділянкою без правовстановлюючих документів (а.с.27-28) та повідомляла про проведення засідання комісії з визначення розміру збитків, заподіяних власникам землі та землекористувачам (а.с.29-30). Відповідно відомостей, які надійшли від Головного управління ДПС у Чернігівській області, податкові зобов`язання по орендній платі відповідно до договору оренди за земельну ділянку, що розташована за адресою: [ADDRESS] , нараховані [PERSON] за 2018-2019 року сплачені, а за 2020-2021 роки нарахування склали 45 916,23 грн за кожен рік, але не сплачені [PERSON] (а.с.31). Згідно витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки 7410100000:01:037:0140 площею 0,1467 га станом на 05.04.2021 визначено, що цільове призначення земельної ділянки - код КВЦПЗ відсутній, коефіцієнт Км2 - 1,98, сукупний коефіцієнт Км3 - 1,14, коефіцієнт Кф - 3,00, коефіцієнт індексації нормативно грошової оцінки - 1,060, нормативно грошова оцінка земельної ділянки становить - 2 899 114,74 грн (а.с.32). Рішенням Чернігівської міської ради від 30.01.2015 (47 сесії 6 скликання) «Про місцеві податки» та додатку №4 до нього - «Положення про плату за землю» п. 13.5 визначено, що розмір орендної плати за земельні ділянки, нормативну грошову оцінку яких проведено (незалежно від місцезнаходження), якщо у відомостях Державного земельного кадастру відсутній код Класифікації видів цільового призначення земель, встановлюється на рівні 6 відсотків нормативної грошової оцінки (а.с.34-41). Рішенням Чернігівської міської ради від 26 січня 2017 року №15/УІІ-18 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Чернігова» затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Чернігова (а.с.42). Згідно листа Держгеокадастру від 12.01.2023 повідомлено про індексацію нормативної грошової оцінки земель за 2022 рік (а.с.107-108). Рішенням Чернігівської міської ради від 02.05.2023 затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Чернігова станом на 01.01.2022 (а.с.109). Згідно розрахунку, наданого позивачем, збережені кошти за земельну ділянку за період з 31.12.2019 до 31.12.2021 становлять 467,60 грн (173946,88/12 міс/31день); за 2020 - 173 946,88 грн (2899114,47х6%), за 2021 рік - 173 946,88 грн (2899114,47х6%), а всього 348 361,36 грн. ІV. Норми права, які застосував суд та оцінка аргументів сторін Статтею 14 Конституції України визначено, що земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Право власності на землю гарантується. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону. Аналогічний припис міститься в ст.1 Земельного кодексу України, яка вказує, що земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Згідно із ст. 83 ЗК України, землі, які належать на праві власності територіальним громадам, є комунальною власністю. У комунальній власності перебувають усі землі в межах населених пунктів, крім земельних ділянок приватної та державної власності. Відповідно до ст. 206 ЗК України, використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону. Оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності (ст. 1 Закону України «Про оренду землі»). Передача прав володіння і користування земельною ділянкою згідно ст. 206 Земельного кодексу України, пп.14.1.136 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України здійснюється за плату, що має вноситися на підставі договору оренди земельної ділянки. Згідно з частиною 1 статті 13 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки, зокрема, комунальної власності. Відповідно до п. 289.1 ст. 289 Податкового кодексу України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до законодавства. Згідно ч. 2 ст. 18 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5- 7 років. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки (частина 2 статті 20 Закону України «Про оцінку земель»). Відповідно до п. 9 підрозділу 6 розділу XX «Перехідних положень» Податкового кодексу України установлено, що індекс споживчих цін за 2017-2023 роки, що використовується для визначення коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки сільськогосподарських угідь, земель населених пунктів та інших земель несільськогосподарського призначення, застосовується із значенням 100 відсотків. Отже, визначення розміру орендної плати за земельні ділянки здійснюється на підставі нормативної грошової оцінки. Аналогічний правовий висновок зробила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 23 травня 2018 року у справі №629/4628/16-ц, Верховний Суд у постанові від 18 березня 2020 року у справі №639/5391/19. Відповідно до частини другої статті 152 Земельного кодексу України власник земельної ділянки може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. При цьому згідно з пунктом «д» частини першої статті 156 Земельного кодексу України власникам землі відшкодовуються збитки, завдані внаслідок неодержання доходів за час тимчасового невикористання земельної ділянки. Порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі і землекористувачам встановлюється Кабінетом Міністрів України (частина 3 статті 157 ЗК України). Такий порядок затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 1993 року №284. Згідно з пунктом 2 частини другої статті 22 Цивільного кодексу України збитками є доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). За змістом указаних приписів Цивільного кодексу України та Земельного кодексу України відшкодування шкоди (збитків) є заходом відповідальності, зокрема, за завдану шкоду майну чи за порушення прав власника земельної ділянки. Відповідно до частин першої та другої статті 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 Цивільного кодексу України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала. У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер спірних правовідносин унеможливлює застосування до них судом положень глави 83 Цивільного кодексу України. Згідно з положеннями статті 79-1 ЗК України формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру.Сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі. Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера. Земельна ділянка може бути об`єктом цивільних прав виключно з моменту її формування (крім випадків суборенди, сервітуту щодо частин земельних ділянок) та державної реєстрації права власності на неї. Державна реєстрація речових прав на земельні ділянки здійснюється після державної реєстрації земельних ділянок у Державному земельному кадастрі. Отже, земельна ділянка є сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера та реєстрації її у Державному земельному кадастрі. У випадку використання землекористувачем сформованої земельної ділянки комунальної власності, якій присвоєно окремий кадастровий номер, без оформлення договору оренди власник такої земельної ділянки (орган місцевого самоврядування, який представляє інтереси територіальної громади) може захистити своє право на компенсацію йому вартості не отриманої орендної плати в порядку ст. 1212 ЦК України. Зазначений правовий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.11.2021 у справі №905/1680/20. Земельна ділянка з кадастровим номером 7410100000:01:037:0140 площею 0,1467 га, розташована за адресою: [ADDRESS] перебуває у комунальній власності, що підтверджується Витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку. Чернігівська міська рада є власником вказаної земельної ділянки, та має право на захист свого права на землю (спірну земельну ділянку), тобто цивільного права, у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Спірна земельна ділянка, на якій розташована належна відповідачу на праві приватної власності нежитлова будівля, є сформованою, має межі, та їй присвоєно кадастровий номер 7410100000:01:037:0140. Дана земельна ділянка використовується для експлуатації та обслуговування об`єкта нерухомості, право власності на яке зареєстроване за відповідачем. Розмір земельної ділянки, якою користується відповідач, доведений обґрунтований і підтверджений достатніми доказами. Відповідач як власник об`єкта нерухомого майна у період з 31.12.2019 до 31.12.2021 користувався земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований, за відсутності оформленого згідно з вимогами чинного законодавства права користування земельною ділянкою, не сплачував коштів за користування нею. Отже, [PERSON] є фактичним користувачем спірної земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок позивача - власника земельної ділянки зберіг у себе кошти, які мав сплатити за користування нею, тому зобов`язаний повернути ці кошти власникові земельної ділянки на підставі положень частини 1 статті 1212 ЦК України. У даному випадку наявність між сторонами зобов`язальних правовідносин стороною відповідача не доведено. Розрахунок суми безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати здійснений на підставі Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, що підтверджується матеріалами справи. Суд зазначає, що Верховним Судом неодноразово зазначалося, що при стягненні безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати, нарахування мають здійснюватися виключно на підставі витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель (постанови Верховного Суду від 20.01.2021 у справі №646/4546/19, від 28.09.2020 у справі №922/4073/19, від 24.09.2020 у справі № 922/3616/19, від 12.06.2019 у справі №922/902/18, від 08.08.2019 у справі №922/1276/18, від 01.10.2019 у справі №922/2082/18, від 06.11.2019 у справі №922/3607/18). Таким чином, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про стягнення 348 219 грн 03 коп, в межах заявлених позовних вимог, безпідставно збережених коштів за користування земельною ділянкою за період 31.12.2019 до 31.12.2021 обґрунтовані та підлягають задоволенню у повному обсязі. V. Розподіл судових витрат Позивачем понесені та документально підтверджені витрати по сплаті судового збору в сумі 5 223 грн 29 коп (а.с.8), які відповідно до положень ч. 1 ст. 141 ЦПК України підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. На підставі викладеного та

Outcome: approved