Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-05 00:00:00

[PERSON] звернувся до Придніпровського районного суду м.Черкаси із позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Героїв Дніпра, 63» про визнання права, зобов`язання вчинити дії, зобов`язання не чинити перешкод. В обґрунтування позовних вимог [PERSON] зазначив, що 17.09.2021 придбав у власність нежитлові вбудовано-прибудовані приміщення загальною площею 455,9 м.кв. на другому поверсі у будинку за адресою [ADDRESS] . Вбудовано-прибудовані приміщення мають індивідуальну адресу [ADDRESS] . 30.05.2022 [PERSON] отримав у КП «Черкасиводоканал» дозвіл на підключення його приміщень до мережі водопостачання/водовідведення. У дозволі йдеться про необхідність додаткового отримання погодження (згоди) власника мереж на приєднання до внутрішньобудинкової водопровідної мережі та мережі водовідведення будинку по [ADDRESS] , управління яким здійснює відповідач. Отримання погодження (згоди) власника мереж водопостачання/водовідведення також передбачено «Правилами користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України» (наказ Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 27.06.2008 №190). Позивач вказав, що протягом червні-липня 2022 року неодноразово звертався до голови правління ОСББ «Героїв Дніпра 63» Кобилінської О.С. щодо надання погодження (згоди) на таке приєднання. Спочатку отримав від неї усне погодження, яке згодом змінилось запереченням. 11.07.2022 [PERSON] письмово звернувся до правління ОСББ «Героїв Дніпра 63» з проханням надати погодження (згоду) на приєднання до внутрішньобудинкової водопровідної мережі та мережі водовідведення будинку по [ADDRESS] для забезпечення водопостачанням та водовідведенням належних заявнику вбудовано-прибудованих приміщень за адресою [ADDRESS] . У відповіді ОСББ «Героїв Дніпра 63», яка надійшла позивачу 18.07.2022, міститься відмова у наданні погодження (згоди) на приєднання до внутрішньобудинкової водопровідної мережі та мережі водовідведення будинку, мотивована тим, що об`єднання співвласників має адресу « [ADDRESS] », а приміщення [PERSON] - адресу « [ADDRESS] ». Позивач вважає цей випадок проявом дискримінації за ознакою функціонального призначення приміщень, оскільки власники житлових приміщень у цьому будинку не зазнають перешкод у користуванні спільним майном, а власник нежитлового приміщення зазнає таких перешкод, вимушено опинився в ситуації нерівності. Згідно Акту обстеження водопровідних та каналізаційних мереж споживачів від 18.07.2022, складеного інспекцією КП «Черкасиводоканал», через нежитлові приміщення [PERSON] проходять будинкові мережі водопостачання та водовідведення, втручання у внутрішньо-будинкові мережі відсутнє. Просив суд визнати за ним право користуватись спільним майном багатоквартирного будинку, зокрема мережами водопостачання та водовідведення, з метою використання за призначенням нежитлових приміщень позивача; зобов`язати відповідача забезпечити водопостачання та водовідведення у нежитловому приміщенні позивача у тому числі шляхом надання погодження (згоди) позивачу на використання і приєднання до внутрішньобудинкових мереж водопостачання та водовідведення у нежитловому приміщенні позивача; зобов`язати відповідача не чинити перешкод для позивача у використанні та приєднанні до мереж водопостачання та водовідведення будинку [ADDRESS] ; стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати. 29.08.2022 ухвалою Придніпровського районного суду м.Черкаси відкрито провадження по справі та призначено її до судового розгляду за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін. 28.09.2022 позивачем подано клопотання про приєднання до матеріалів справи висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 26.09.2022 з супутніми документами. 20.10.2022 ОСББ «Героїв Дніпра, 63» подано до суду відзив на позовну заяву [PERSON] , в якому відповідач заперечив проти задоволення позовних вимог, зазначив, що ОСББ «Героїв Дніпра 63» зареєстроване 26.05.2016, за актом про списання багатоквартирного будинку з балансу КП «СУБ«Митниця» від 30.06.2016 вбудовано-прибудовані приміщення або будь-які інші приміщення до даного переліку не входили, правова природа виникнення нежитлового приміщення за адресою [ADDRESS] відповідачу не відома. Відповідач підтвердив, що власник нежитлових приміщень [PERSON] звертався до ОСББ «Героїв Дніпра 63» з листом від 11.07.2022 щодо надання згоди на приєднання до мереж ОСББ «Героїв Дніпра 63», проте приміщення позивача та відповідача знаходяться за різними адресами, що унеможливлює його приналежність до співвласників майна ОСББ «Героїв Дніпра 63», у зв`язку з чим відповідач відмовив у наданні згоди на приєднання до його мереж водопостачання та водовідведення. Вказав, що в письмових умовах водопостачання КП «Черкасиводоканал» від 30.05.2022 йдеться про підключення приміщень позивача не за рахунок мереж ОСББ «Героїв Дніпра 63», а тому відповідачем право позивача не порушено. Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 18.11.2022 до участі в справі залучено третю особу яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору [PERSON] ( [ADDRESS] ). 24.11.2022 представником позивача адвокатом Шамовим О.А. подано відповідь на відзив, в якій вказано, що правова природа нежитлових приміщень позивача на момент виникнення спірних відносин відображена у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно у записі № 44021345 від 17.09.2021р.: приватна власність, договір купівлі-продажу від 17.09.2021, посвідчений приватним нотаріусом Алєксєєвим М.Ю. Вказано, що присвоєння нежитловим приміщенням, які мають статус самостійного об`єкта, у складі житлового багатоквартирного будинку власної адреси шляхом додавання до існуючої адреси через дріб відповідної цифри відповідає Порядку присвоєння та зміни адреси об`єктам нерухомого майна у Черкасах та повноваженням виконавчого комітету Черкаської міської ради згідно ст.37 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні». Вказано, що належні позивачу нежитлові приміщення технічно невід`ємні від багатоповерхового будинку, є його вбудовано-прибудованою частиною, приміщення позивача та відповідача обнесені спільними несучими стінами, у них один на двох спільний дах, у них одна на двох система водопроводу і водовідведення. Відповідач не скористався правом подати заперечення на відповідь на відзив. 29.11.2022 року до Придніпровського районного суду м. Черкаси надійшов позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору [PERSON] про визнання права користування, зобов`язання не чинити перешкоди. Третя особа із самостійними вимогами на предмет спору [PERSON] свій позов обґрунтовує тим, що він є власником вбудовано-прибудованих приміщень соціально-побутового обслуговування, а саме приміщень 1-1 та 1-2 розташованих за адресою: [ADDRESS] . Належні йому приміщення є вбудовано-прибудованими відносно житлового багатоквартирного будинку [ADDRESS] та є його невід`ємною частиною. Згідно норм цивільного законодавства [PERSON] як власник нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку, разом із власниками квартир є співвласником спільного майна багатоквартирного будинку на праві спільної сумісної власності. До такого спільного майна належить в тому числі і сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку. Для користування спільними мережами та отримання доступу до послуги водопостачання [PERSON] звернувся до Голови правління ОСББ «Героїв Дніпра 63» із заявою та отримав письмовий дозвіл на приєднання до внутрішньо-будинкової мережі холодного водопостачання та встановлення лічильників існуючих вводів з підвалу ОСББ «Героїв Дніпра 63». Після здійснення приєднання [PERSON] користувався мережею водопостачання, час від часу водопостачання припинялося та відновлювалося. У липні 2022 водопостачання припинилося і [PERSON] звернувся до КП «Черкасиводоканал». 20.07.2022 року контролер КП «Черкасиводоканал» склав Акт обстеження, в якому зазначено, що у приміщеннях за адресою: [ADDRESS] відсутнє водопостачання, доступ до підвалу будинку, де знаходиться кран для перекриття води (запірна арматура для води) має лише голова Правління ОСББ «Героїв Дніпра 63», контролеру КП «Черкасиводоканал» не вдалося зв`язатися із головою ОСББ, вона не брала слухавку, відхиляла виклик. Відтак контролер не зміг потрапити до підвалу для з`ясування відсутності водопостачання у належних [PERSON] приміщеннях, повідомив останньому, що з боку КП «Черкасиводоканал» водопостачання здійснюється. Оскільки, послуга водопостачання надається КП «Черкасиводоканал», а водопостачання до приміщень відсутнє, [PERSON] вважає що саме відповідач чинить йому перешкоди у користуванні спільною мережею водопостачання та водовідведення багатоквартирного будинку [ADDRESS] . Для своїх прав третя особа звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати за ним право користування спільним майном багатоквартирного будинку [ADDRESS] , зокрема мережами водопостачання та водовідведення, з метою використання за призначенням нежитлових вбудовано-прибудованих приміщень (приміщення 1-1 та 1-2), що розташовані за адресою: [ADDRESS] , та зобов`язати відповідача не чинити йому перешкоди у користуванні мережею водопостачання та водовідведення багатоквартирного будинку [ADDRESS] , в тому числі шляхом надання доступу до підвалу будинку (дубліката ключів від підвалу) де знаходиться запірна арматура для води. Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 26.12.2022 року залучено до справи за позовом [PERSON] , в особі представника адвоката Шамова О.А. до ОСББ «Героїв Дніпра, 63» про визнання права, зобов`язання вчинити дії, зобов`язання не чинити перешкод у якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору [PERSON] . Прийнято до спільного розгляду з позовом [PERSON] , в особі представника адвоката Шамова О.А. до ОСББ «Героїв Дніпра, 63» про визнання права, зобов`язання вчинити дії, зобов`язання не чинити перешкод, позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору [PERSON] . В підготовчому засіданні 13.01.2023 року представник відповідача-адвокат Стойко А.Ю. заявив клопотання про розгляд справи з початку. 30.01.2023 року до Придніпровського районного суду м. Черкаси надійшов відзив представника відповідача ОСББ «Героїв Дніпра 63» - адвоката Стойко А.Ю. на позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, в якому відповідач просить відмовити в задоволенні позову, посилаючись на те, що відповідач надав дозвіл від 16.05.2022 №61 на приєднання власника комерційного приміщення першого поверху [PERSON] до внутрішньої будинкової мережі холодного водопостачання та встановлення лічильників, таким чином відповідачем не порушено права [PERSON] . Також, відповідач зазначав, що правом на звернення до суду наділена особа у разі порушення, невизнання або оспорення її прав. Оскільки, відповідачем не порушені права [PERSON] то відсутні підстави для задоволення позову останнього. 06.02.2023 року третя особа, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору подав відповідь на відзив у якій вказав, що частина доводів відповідача не мають відношення до предмета спору, заперечення відповідача щодо єдності вбудовано-прибудованих приміщень та житлового будинку підтверджується нормами національного законодавства. Також, для встановлення факту єдності належних саме [PERSON] вбудовано-прибудованих приміщень та житлового будинку [ADDRESS] на замовлення учасника справи буде проведено судову експертизу після чого - надано суду висновок експерта. В підтвердження порушення своїх прав [PERSON] надав Акт обстеження КП «Черкасиводоканал», яким підтверджується відсутність водопостачання. Відповідач не скористався правом на подання заперечення після отримання відповіді на відзив. 15.03.2023 року від [PERSON] надійшло клопотання про приєднання доказів до матеріалів справи, разом з яким надано Висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №05-23 від 16.02.2023 року. Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 11.04.2023 року, яка постановлена без виходу до нарадчої кімнати, суд задовольнив клопотання. Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 11.04.2023 року закрите підготовче провадження у справі справа призначена до розгляду по суті. В судовому засіданні представник позивача адвокат Шамов О.А. позов підтримав, просив задовольнити у повному обсязі. Представник третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору адвокат Гриценко Л.О. позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила їх задовольнити з підстав зазначених у позові, зокрема, необхідності захисту права власності [PERSON] , яке порушено діями відповідача. Голова правління ОСББ «Героїв Дніпра 63» Кобилінська О.С. та представник відповідача адвокат Тараненко М.О. заперечували, що нежитлові приміщення власниками яких є [PERSON] та [PERSON] є частиною житлового будинку [ADDRESS] , заперечували, що [PERSON] та [PERSON] є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна даного багатоквартирного будинку. Заперечували та не визнали право позивача та третьої особи, яка заявила самостійні вимоги на предмет спору на користування спільними сумісним майном багатоквартирного будинку, в тому числі/зокрема, мережами водопостачання та водовідведення. Не визнали вимоги щодо зобов`язання відповідача не чинити перешкоди у користуванні мережами водопостачання та водовідведення, оскільки на їх переконання нежитлові приміщення, належні [PERSON] та [PERSON] не мають ніякого відношення до житлового будинку адже мають інші адреси, і просили суд відмовити в задоволенні позовних вимог повністю. 05.12.2023 в судове засідання голова правління ОСББ «Героїв Дніпра 63» Кобилінська О.С. та представник відповідача за довіреністю адвокат Тараненко М.О. не з`явились без повідомлення причини неявки. Про дату, час та місце розгляду справи сторона відповідача повідомлена у встановленому законом порядку. Клопотань про відкладення або про розгляд справи без їх участі на адресу суду не надходило. Суд враховує, що неявка відповідача на виклики суду у цій справі має систематичний характер та мала місце неодноразово без повідомлення про причини неявки. Третя особа з самостійними вимогами на предмет спору [PERSON] в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. До суду надійшли заява, в якій представниця третьої особи адвокатка Гриценко Л.О. просила проводити розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала. У відповідності до ч.2 ст.\~247\~ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд враховує фактичну тривалість розгляду даної справи, як обставину, що вимагає збалансованого врахування прав сторін та обов`язку суду забезпечити розгляд справи у розумний строк. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. За змістом статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин (стаття 264 ЦПК України). Відповідно до\~ч.ч.1,3\~ст.\~13\~ЦПК України\~суд розглядає\~справи не\~інакше як\~за зверненням\~особи,\~поданим відповідно\~до цього\~Кодексу,\~в межах\~заявлених нею\~вимог і\~на підставі\~доказів,\~поданих учасниками\~справи або\~витребуваних судом\~у передбачених\~цим Кодексом\~випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Як визначено в статті 55\~Конституції України та статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). За змістом статей 12, 81, 89\~ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. В судовому засіданні встановлено, що 17.09.2021 [PERSON] придбав у власність нежитлові вбудовано-прибудовані приміщення загальною площею 455,9 м.кв. на другому поверсі у будинку за адресою [ADDRESS] . Вбудовано-прибудовані приміщення мають індивідуальну адресу [ADDRESS] . Матеріали справа містять відповідну інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. 30.05.2022 КП «Черкасиводоканал» видано [PERSON] дозвіл на підключення його приміщень до мережі водопостачання/водовідведення. У дозволі зазначено про необхідність отримання погодження (згоди) власника мереж на приєднання до внутрішньобудинкової водопровідної мережі та мережі водовідведення житлового будинку. 11.07.2022 [PERSON] письмово звернувся до правління ОСББ «Героїв Дніпра 63» з проханням надати погодження (згоду) на приєднання до внутрішньобудинкової водопровідної мережі та мережі водовідведення будинку по [ADDRESS] для забезпечення водопостачанням та водовідведенням належних заявнику вбудовано-прибудованих приміщень за адресою [ADDRESS] . У відповіді ОСББ «Героїв Дніпра 63», яка надійшла 18.07.2022, міститься відмова у наданні погодження (згоди) на приєднання до внутрішньобудинкової водопровідної мережі та мережі водовідведення будинку, мотивована тим, що об`єднання співвласників має адресу [ADDRESS] , а приміщення [PERSON] - адресу [ADDRESS] . У своєму відзиві відповідач підтвердив як обставину отримання заяви [PERSON] , так і обставину надання відповіді вказаного змісту. Згідно Акту обстеження водопровідних та каналізаційних мереж споживачів від 18.07.2022, складеного інспекцією КП «Черкасиводоканал», через нежитлові приміщення [PERSON] проходять будинкові мережі водопостачання та водовідведення. Втручання у внутрішньо-будинкові мережі відсутнє. Згідно висновку судового експерта Калашнікова Олександра Миколайовича від 26.09.2022 № 17-22: - приміщення 2-1, 2-2, 2-3, 2-4, 2-5, 2-6, 2-7, 2-8, 2-9, 2-10, 2-11, 2-12, 2-13, 2-14, 2-15, 2-16, 2-17, 2-18, 2-19, 2-20, 2-21 за адресою [ADDRESS] загальною площею 455,9 м2 є вбудовано-прибудованими відносно житлового багатоквартирного будинку [ADDRESS] та є його частиною. - приміщення 2-1, 2-2, 2-3, 2-4, 2-5, 2-6, 2-7, 2-8, 2-9, 2-10, 2-11, 2-12, 2-13, 2-14, 2-15, 2-16, 2-17, 2-18, 2-19, 2-20, 2-21 за адресою [ADDRESS] загальною площею 455,9 м2 мають спільні мережі внутрішнього водопроводу та каналізації з житловим будинком [ADDRESS] . Експерт попереджений про кримінальну відповідальність у порядку, визначеному законом. Згідно статті 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирних будинків» об`єднання співвласників багатоквартирного будинку - це юридична особа, створена власниками для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання неподільного та загального майна. У частині дев`ятій статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» передбачено, що до виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься визначення обмежень на користування спільним майном. Згідно статті 382 ЦК України власники нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку в т. ч. є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення. Відповідно до статті 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» багатоквартирний будинок - житловий будинок, в якому розташовано три чи більше квартири. У багатоквартирному будинку можуть також бути розташовані нежитлові приміщення, які є самостійними об`єктами нерухомого майна. Допоміжні приміщення багатоквартирного будинку - приміщення, призначені для забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування його мешканців (колясочні, комори, сміттєкамери, горища, підвали, шахти і машинні відділення ліфтів, вентиляційні камери та інші підсобні і технічні приміщення). Нежитлове приміщення - ізольоване приміщення в багатоквартирному будинку, що не належить до житлового фонду і є самостійним об`єктом нерухомого майна. Співвласник багатоквартирного будинку - власник квартири або нежитлового приміщення у багатоквартирному будинку. Спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія. Згідно з частиною другою статті 4 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» власники квартир та нежитлових приміщень є співвласниками спільного майна багатоквартирного будинку. Пунктом 1 частини першої статті 6 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» визначено, що співвласники мають право вільно користуватися спільним майном багатоквартирного будинку з урахуванням умов та обмежень, встановлених законом або рішенням співвласників. Відповідно до ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Відповідно до ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Відповідно до ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення прав. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства. Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» внутрішньобудинкові системи багатоквартирного будинку - механічне, електричне, газове, сантехнічне та інше обладнання в будинку, яке обслуговує більше одного житлового та/або нежитлового приміщення, у тому числі комунікації до обладнання споживача, системи автономного теплопостачання, бойлерні та елеваторні вузли, обладнання протипожежної безпеки, вентиляційні канали та канали для димовидалення, обладнання ліфтів, центральних розподільних щитів електропостачання від зовнішньої поверхні стіни будівлі до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення. Згідно частини першої статті 15, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Отримання погодження (згоди) власника мереж водопостачання/водовідведення передбачено «Правилами користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України» (наказ Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 27.06.2008 №190). Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи ( справа «Проніна проти України», рішення ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року)» (Постанова КЦС ВС від 20.10.2020 у справі №756/536/19, від 15.10.2020 у справі № 759/14004/15-ц, від 15.10.2020 у справі №157/398/15-ц, від 13.10.2020 № 161/4641/17, 20.10.2020 у справі № 213/112/19, від 12.10.2020 у справі № 585/2958/17, від 12.101.2020 у справі №521/7401/15, від 09.10.2020 у справі №161/7515/15-ц). Також встановлено, що [PERSON] є власником вбудовано-прибудованих приміщень соціально-побутового обслуговування А-12-14, а саме приміщень з 1-1 по 1-21, розташованих за адресою [ADDRESS] , загальною площею 253,9 кв.м., згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 30.07.2021 року; та вбудовано-прибудованих приміщень соціально-побутового обслуговування А-12-14, а саме приміщень з 2-1 по 2-15, розташованих за адресою [ADDRESS] , загальною площею 167,2 кв.м., згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 30.07.2021 року. З листа за підписом голови правління ОСББ «Героїв Дніпра 63» від 16.05.2022 року №11, адресованого директору КП «Черкасиводоканал» вбачається, що відповідач надав [PERSON] дозвіл приєднатися до внутрішньої будинкової мережі холодного водопостачання та встановити лічильники існуючих вводів за проектом забудовника 1994 року з підвалу ОСББ «Героїв Дніпра 63». Між тим, з Актом обстеження складеного контролером КП «Черкасиводоканал» 20.07.2022 року, встановлено, що за адресою [ADDRESS] вода відсутня, зв`язок з головою ОСББ, яка має доступ до підвалу де знаходяться лічильники і кран для перекриття води, відсутній. Згідно Висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №05-23 від 16.02.2023 року, складеного на замовлення третьої особи, яка заявила самостійні вимоги на предмет спору в порядку статті 106 ЦПК України, нежитлові приміщення 1-1 1-21, 2-1 2-15, які належать [PERSON] загальною площею 421,1 кв.м. та мають самостійну адресу [ADDRESS] є вбудовано-прибудованими відносно житлового багатоквартирного будинку [ADDRESS] та є його частиною, мають спільні мережі внутрішнього водопроводу та каналізації з житловим будинком [ADDRESS] . Суд критично оцінює доводи відповідача щодо правомірності відмови у підключенні і користуванні мережами водопостачання/водовідведення з причини відмінності адрес нежитлових приміщень позивача [PERSON] і третьої особи з самостійними вимогами [PERSON] у порівнянні з адресою багатоквартирного житлового будинку. Матеріали справи містять два висновки судового експерта, якими встановлено, що нежитлові приміщення [PERSON] і третьої особи з самостійними вимогами [PERSON] є вбудовано-прибудованими відносно житлового багатоквартирного будинку [ADDRESS] та є його частиною, мають спільні мережі внутрішнього водопроводу та каналізації з житловим будинком [ADDRESS] . Відповідач не навів суду доводів, достатніх для сумніву у об`єктивності і достовірності експертних висновків, не клопотав перед судом про проведення інших експертних досліджень, не подав до суду висновок експерта, складений на його замовлення в порядку ст.106 ЦПК України. В даному випадку поштова адреса не є критерієм приналежності чи відсторонення нежитлових приміщень відносно житлового багатоквартирного будинку. Таким критерієм в даному випадку є будівельна цілісність цих нежитлових приміщень з житловим багатоквартирним будинком, наявність однієї для всіх цих приміщень спільної системи водопостачання/водовідведення. Суд критично оцінює трактування відповідачем змісту акта про списання багатоквартирного будинку з балансу КП «СУБ «Митниця» від 30.06.2016. З наданих відповідачем разом з відзивом ксерокопій документів може вбачатися, що багатоквартирний будинок містив шість секцій, які поступово добудовувались та приймались в експлуатацію. Зокрема, приміщення, об`єднані під адресою [ADDRESS] , йменувались тут, як п`ята пускова блок-секція 6-секційного 10-12-14 поверхового будинку. З цього слідує, що зміст акта про списання багатоквартирного будинку з балансу КП «СУБ «Митниця» від 30.06.2016 стосується однієї з кількох секцій та не відображає загальної будівельної характеристики всього житлового багатосекційного комплексу. Предметом спору у цій справі не є встановлення обставин будівництва кожної з секцій вказаного будинку та порівняння їх окремих складових. Інших документів, що доповнювали б ці відомості до стану, придатного для об`єктивної оцінки судом, сторони у порядку, визначеному процесуальним законом, не надали. В порядку ст.214 ЦПК України, суд усуває із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи. Враховуючи, що права позивача та третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, як співвласників на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку [ADDRESS] , зокрема, мереж водопостачання та водовідведення, не визнаються відповідачем, суд приходить до висновку що право власності [PERSON] та [PERSON] підлягає захисту в судовому порядку. Обставин, які б перешкоджали відповідачу перевірити обсяг прав [PERSON] та [PERSON] та сприяти їм у безперешкодному користуванні спільним майном, судом не встановлено. Оскільки в судовому засіданні достовірно встановлено, що нежитлові приміщення позивача [PERSON] та третьої особи з самостійними вимогами на предмет спору [PERSON] є вбудовано-прибудованими відносно житлового багатоквартирного будинку [ADDRESS] , є його частиною та мають спільні мережі внутрішнього водопроводу та каналізації з вказаним житловим будинком, суд приходить до висновку про те, що [PERSON] та [PERSON] , як власники нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку, в порядку ст.382 ЦК України, є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку за адресою [ADDRESS] , та серед іншого, співвласниками обладнання мереж водопостачання і водовідведення (каналізації) вказаного будинку, що підтверджує право останніх на приєднання до вказаних мереж та їх використання за призначенням нарівні з власниками житлових приміщень (квартир) цього житлового багатоквартирного будинку. Розподіл співвласників за ознакою того, чи є належні їм приміщення житловими або нежитловими, з обмеженням власників останніх у праві користування спільним майном житлового будинку має ознаки дискримінації. Відповідач не вправі обмежувати підключення відповідного обладнання з приміщень [PERSON] та [PERSON] до вказаних мереж й використання цих мереж за призначенням, якщо таке підключення і використання відповідає чинним нормам. Контроль за дотриманням таких норм у м.Черкаси здійснює КП «Черкасиводоканал», як виконавець послуги з централізованого водопостачання/централізованого водовідведення у відповідності до Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 27.06.2008 №190. В судовому засіданні встановлено, що діяння правління ОСББ «Героїв Дніпра 63» відносно позивача і третьої особи з самостійними вимогами на предмет спору у питанні забезпечення водопостачання/водовідведення нежитлових приміщень останніх не грунтуються на законі і порушують їх права, як співвласників на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку за адресою [ADDRESS] , в зв`язку з чим суд дійшов висновку про обгрунтованість позовних вимог та їх задоволення у повному обсязі. Згідно ст.5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У разі порушення (невизнання, оспорювання) суб`єктивного цивільного права чи інтересу у потерпілої особи виникає право на застосування конкретного способу захисту. Цим правом на застосування певного способу захисту і є права, які існують у рамках захисних правовідносин. Тобто спосіб захисту реалізується через суб`єктивне цивільне право, яке виникає та існує в рамках захисних правовідносин (зобов`язань). За статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) визнається право людини на доступ до правосуддя, а за статтею 13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою. Під способами захисту суб`єктивних прав розуміють закріплені законом матеріальноправові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав і вплив на правопорушника (див. пункт 5.5 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі №925/1265/16). При цьому під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що спричиняє потрібні результати, наслідки, тобто матиме найбільший ефект по відновленню відповідних прав, свобод та інтересів настільки, наскільки це можливо. Оцінюючи обраний позивачем спосіб захисту, суд враховує, що відповідач не визнає за позивачем право користування спільним майном, не надає позивачу, як співвласнику, погодження (згоди) на використання і приєднання до внутрішньобудинкових мереж, чинить позивачу перешкоди у використанні та приєднанні до мереж. Відповідно, належним способом захисту прав позивача в даному випадку є визнання за позивачем права користуватись спільним майном, зобов`язання відповідача надати позивачу погодження (згоду) на використання і приєднання до внутрішньобудинкових мереж, зобов`язання відповідача не чинити перешкод для позивача у використанні та приєднанні до мереж водопостачання та водовідведення будинку [ADDRESS] . За таких обстави суд приходить до висновку про задоволення позовів. Розподіляючи судові витрати у даній справі, суд враховує, що згідно ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Згідно ст.137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Згідно ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. За таких обставин, суд приходить до висновку стягнути з ОСББ «Героїв Дніпра 63» на користь [PERSON] судові витрати, що складаються з судового збору в сумі 2977,20 грн., вартості проведення судової експертизи в сумі 9816,10 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved