Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-10 00:00:00

29.08.2023 [PERSON] звернувся до Червонозаводського районного суду м. Харкова з позовом про визначення йому додаткового строку у шість місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Позовна заява\~обґрунтована тим,\~що він [PERSON] , [INFO] є спадкоємцем першої черги та молодшим сином померлої [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , копія якого додається до позовної заяви. [INFO] померла його мати [PERSON] , про що свідчить свідоцтво про смерть серії [NUMBER] , видане повторно Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) від 11 липня 2023 року. Його матері [PERSON] належала квартира, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло від 03.04.1995 року. Після смерті матері залишилась спадщина, яка на сьогоднішній день ним, як спадкоємцем, не прийнята з поважних причин. 6 місячний строк для прийняття спадщини закінчився у травні 2022 року. Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022, у зв`язку з військовою агресією рф проти України, на підставі пропозиції РНБО України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, ЗУ «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05:30 год. 24.02.2022 строком на 30 діб, який у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією рф проти України, Указами Президента продовжено до 18.08.2023. За декілька днів до початку військової агресії рф проти України, він приїхав до смт. Ківшарівка з м. Кременчук, оскільки на той період часу проживав там, до квартири його матері, для того, щоб зібрати документи, які будуть потрібні для прийняття спадщини, а також для встановлення пам`ятника на могилі матері. У смт. Ківшарівка, Куп`янського району, Харківської області нотаріусів немає, тому він планував звернутися до Куп`янської державної нотаріальної контори. Селище міського типу Ківшарівка, Куп`янського району, Харківської області було тимчасово окуповане з першого дня воєнного стану, тобто з 24.02.2022. Деокуповане смт. Ківшарівка 17.09.2022. Позивач також зазначає, що він зміг виїхати з смт. Ківшарівка лише у серпні 2022 року. Тобто на момент його евакуації до Одеської області, шестимісячний строк для прийняття спадщини встановлений законом, він пропустив. Рідний брат позивача [PERSON] , який є старшим сином померлої [PERSON] , проживав у [ADDRESS] , проте також не встиг прийняти спадщину, оскільки евакуювався за межі України внаслідок збройної агресії рф проти України. Знаходячись у смт. Ківшарівка, де весь час проходили бойові дії, мобільного зв`язку не було, він не зміг прийняти спадщину з поважних причин, оскільки Куп`янська державна нотаріальна контора не працювала, що підтверджується відповіддю на адвокатський запит Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції, яке додається до позову. Окрім того, по приїзду до Одеської області він зрозумів, що залишив всі документи у квартирі матері, тому вже у м. Одесі звернувся до відділу державної реєстрації актів цивільного стану за видачею повторного свідоцтва про смерть матері. 25.07.2023 позивач звернувся до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Тиранської А.М. для оформлення спадщини, проте отримав лист №302/01-16, у якому нотаріус зазначила, що у зв`язку із пропуском 6-ти місячного строку для прийняття спадщини, передбаченого ст. 1270 Цивільного кодексу України, йому необхідно звернутись до суду. Окрім того, відповідно до розпорядження №52-В від 09.08.2023 т.в.о. начальника Куп`янської районної військової адміністрації А. Канашевича оголошено проведення обов`язкової евакуації населення Куп`янської міської територіальної громади, в тому числі смт. Ківшарівка, яке розміщено на сторінці Куп`янської районної державної адміністрації у «FACEBOOK». Таким чином, позивач вважає, що об`єктивними обставинами поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини є впровадження військового стану в країні, небезпека збройної агресії, особливості роботи нотаріусів, нотаріальних контор під час воєнного стану та на території зони бойових дій, поблизу лінії фронту. У зв`язку з викладеним, просить суд визнати причину пропуску строку для прийняття спадщини поважною та визначити йому [PERSON] додатковий строк у 6 місяців для прийняття спадщини після набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 30.08.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрити позовне провадження в цивільній справі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Справу ухвалено розглядати в порядку загального позовного провадження із призначенням в підготовче судове засідання. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 11.12.2023 закрито підготовче провадження по цивільній справі за вказаною позовною заявою та призначено справу до судового розгляду по суті. В дане судове засідання позивач не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, до канцелярії суду надійшла заява представника позивача, в якій він просить розглянути справу і винести рішення за відсутності позивача та його представника. Позовні вимоги підтримують у повному обсязі і просять задовольнити. В судове засідання відповідач не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, до суду надійшла заява від відповідача, в якій він просить розглянути справу і винести рішення за його відсутності. В судове засідання третя особа [PERSON] не з`явився, направив до суду заяву про розгляд справи без його участі, проти задоволення позову не заперечує. Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутністю учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, встановивши відповідні обставини і визначивши відповідні до них правовідносини, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного. Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , [INFO] народився [PERSON] , батьки: батько [PERSON] ; мати [PERSON] . Згідно повторного свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] у смт Ківшарівка, Куп`янського району, Харківської області, про що зроблений актовий запис №1667. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне їй майно. Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини ( частини 3 статті 1223 ЦК України). Відповідно до статей 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Враховуючи положення\~статей 1221,1270\~ЦК України\~позивач повинен\~був звернутися\~до нотаріуса\~за останнім\~місцем проживання\~спадкодавця із\~заявою про\~прийняття спадщини в період з 11.11.2021 до 11.04.2022. Листом від 25.07.2023 №302/01-16, приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Таранською А.М., позивачу роз`яснено, що ним пропущений 6-ти місячний строк для прийняття спадщини, передбачений ст. 1270 ЦК України та рекомендовано звернутись до суду. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст. 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Судовим розглядом встановлено, що на час відкриття спадщини позивач не проживав та не був зареєстрованим разом зі спадкодавцем. Загальновідомим є факт початку 24.02.2022 військової агресії російської федерації проти України, у зв`язку з чим, Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 року, який продовжений наступними Указами Президента України і триває дотепер. Територія м. Харкова та Харківської області з 24.02.2022 року по теперішній час постійно перебуває під обстрілами. Війна, як соціально-політичне явище, безумовно негативно вплинула на усі сфери життя громадян та не оминула жодної категорії населення, вплинула на нормальне функціонування державних органів, зокрема нотаріальних контор та органів поштового зв`язку. Відповідно до листа начальника Куп`янської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області Беседіна Андрія, підтверджується, що Куп`янська міська територіальна громада Харківської області знаходилась під окупацією з 27 лютого по 07 жовтня 2022 року, та під час окупації органи реєстрації актів цивільного стану і нотаріуси свою діяльність на території м. Куп`янська не здійснювали. Таким чином, закінчення строку для подання позивачем заяви про прийняття спадщини припало на період проведення на території м. Куп`янська активних бойових дій. На переконання суду, введення воєнного стану на території України, постійний обстріл міста Харкова та Харківської області у період з 24.02.2022 року, що є загальновідомою обставиною, слід розцінювати як об`єктивну обставину, що істотно перешкоджала позивачу здійснити передбачені законом дії з прийняття спадщини після смерті матері за місцем її відкриття. При цьому, суд зауважує, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування. Виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд також керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права». Відмова у визначенні додаткового строку для прийняття спадщини позбавить позивача прав на майно, та призведе до передачі цього майна громаді міста як відумерлої спадщини. При оцінці встановлених обставин, суд враховує не тільки умови застосування правил ч. 3 ст. 1272 ЦК України, але і загальні засади цивільного судочинства та європейські принципи, зокрема, принцип верховенства права з його складовими. Так, запроваджене ст. 8 Конституції України та ст. 10 ЦПК України верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості. Одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості. Таке розуміння права не дає підстав для його ототожнення із законом, який іноді може бути й несправедливим. Справедливість одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права (рішення Конституційного Суду України від 02.11.2004 № 15-рп/2004). Умовою реалізації та інструментом принципу верховенства права є принцип «пропорційності». Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання у право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Втручання держави у право особи на мирне володіння своїм майном є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення «суспільного інтересу» та з дотриманням «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. Під необхідністю втручання мається на увазі, що воно відповідає нагальній соціальній потребі, і, зокрема, є пропорційним до поставленої законної мети (наприклад, рішення у справі «Кутцнер проти Німеччини», п. 60, та рішення від 18.12.2008 у справі «Савіни проти України» (Saviny v. Ukraine), заява № 39948/06, п. 47). Соціальна потреба визначається, зокрема, метою законодавчого врегулювання того чи іншого питання. Необхідність встановлення певних строків на прийняття спадщини обумовлена інтересами цивільного обігу в цілому, маючи на меті якнайшвидше усунення стану правової невизначеності, яка виникає в разі смерті спадкодавця, та забезпечення певних гарантій особам, права яких є похідними від поведінки спадкоємців попередньої черги. Отже, у цій справі суд має визначити, чи відповідає цій меті, а також принципу справедливості та інтересам суспільства позбавлення позивача прав на спадкове нерухоме майно з передачею відумерлої спадщини у власність територіальної громади. Проте, таке втручання у право власності (законне сподівання, очікування) позивача не у повній мірі відповідає законній меті встановлення строків у спадковому праві, не вирішує нагальні соціальні потреби, а тому не може вважатись пропорційним. Невиправдана фактична конфіскація майна державою суперечить ідеології справедливості. Таким чином, суд вважає, що надання позивачу додаткового строку на прийняття спадщини відповідає загальним положенням спадкового права, конституційному принципу верховенства права та положенням ст. 1 Першого протоколу Конвенції з прав людини та основоположних свобод. Проаналізувавши встановлені обставини справи, враховуючи те, що закінчення строку для подання позивачем заяви про прийняття спадщини припало на період активних бойових дій у м. Куп`янську Харківської області внаслідок збройної агресії російської федерації, незначний пропуск позивачем визначеного ст. 1270 ЦК України строку для подання заяви про прийняття спадщини, беручи до уваги загальні засади цивільного законодавства, а саме: справедливість, добросовісність та розумність, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, та вважає необхідним визначити позивачу додатковий строк три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, саме такий строк на думку суду є достатнім для подання заяви про прийняття спадщини, тим самим задовольнивши позов частково.

Outcome: partial