Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-04 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» про захист прав споживачів та зобов`язання вчинити певні дії. Просить зобов`язати Акціонерне товариство «Державний експортно-імпортний банк України» відновити залишок коштів на її картковому рахунку (СКР 9116042509), платіжна картка № [NUMBER] до стану у якому він перебував перед виконанням несанкціонованих операцій від 22.05.2023 року щодо переказу коштів у сумі 92 540 грн. На обґрунтування свого позову вона вказала, що 22.05.2023 року приблизно об 15 год. З0 хв. на її мобільний номер телефону [NUMBER] , зателефонувала невідома їй раніше особа, яка представилась співробітником служби безпеки АТ «Держаний експортно-імпортний банк України». Їй було повідомлено, що з її картки (номер контракту №9116042509, ІВАМ [NUMBER] ) списуються грошові кошти і співробітник уточнює чи дійсно даний переказ здійснюється нею. Далі з офіційного номеру UKREXIMBANK на її мобільний номер телефону [NUMBER] почали надходити коди, які нею вище вказаній особі не повідомлялись, водночас прохання їх повідомити викликали у неї насторогу. Закінчивши розмову, вона перевірила залишок грошових коштів, на картковому рахунку та встановила, що були проведені 4 (чотири) несанкціонованих транзакції на загальну суму 92 540 грн. Н е дивлячись на те, що за моїм картковим рахунком підключена послуга SМS-інформування, жодних повідомлень про проведення платіжних операцій/зміну ліміту від Банку їй не надходило. Після вказаного інциденту вона одразу зателефонувало на гарячу лінію банку, де їй було повідомлено, що її заява прийнята, а несанкціоновані операції та рахунок будуть заблоковані. Також вона зателефонувала в поліцію за номером 102, де також повідомила про вчинення відносно мене шахрайських дій. 23.05.2023 р., вона звернулась до відділення АТ «Державний експортно-імпортний банк України», яке знаходиться за адресою: м. Хмельницький, вул. Прибузька, 14/1, де залишила заяву-претензію про оскарження платіжної операції, а також отримала виписку з якої вбачається, що на її картковому рахунку наявний залишок: 157, 50 грн., заблоковано 92540 грн. (блокування для [NUMBER] ). Також, 23.05.2023 р., вона звернулась до Хмельницького районної управління поліції ГУНП в Хмельницькій області із заявою про вчинення відносно мене кримінального правопорушення про що було внесені відомості до ЄРДР (кримінальне провадження №12023243000001778). Наголошує, що невстановленій слідством особі, дані банківської картки № [NUMBER] , а саме ПІН-код, СУУ-код, пароль, а також будь-яка інша інформація нею не надавалась. 09.06.2023 року, вона звернулась до АТ «Державний експортно-імпортний банк України» та Національного банку України щодо несанкціонованого списання з мого карткового рахунку коштів на загальну суму 92 540 гривень по операціях, здійснених 22.05.2023 року з проханням відновити залишок коштів на її картковому рахунку № [NUMBER] до стану у якому він перебував перед виконанням несанкціонованих операцій від 22.05.2023 року. 21.06.2023 року вона отримала відповідь від АТ «Державний експортно-імпортний банк України», згідно до якої їй було відмовлено посилаючись на той факт, що це виключно її вина. Позивач та представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали. Позивачка в судовому засіданні пояснила, що вона не пам`ятає чи передавала коди, які приходили з банку СМС повідомленням, вказаним особам. Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечив. Направив до суду відзив, в якому вказав, що банк вважає позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню зважаючи на наступне. У позовній заяві позивач вказує на те, що 22.05.2023 без її на те згоди з карткового рахунку ІВАN [NUMBER] були проведені 4 несанкціоновані транзакції на загальну суму 92 540,00 гри. Крім того, Позивач вказує, що нею невстановленій особі, яка представилась співробітником служби безпеки АТ «Укрексімбанк» не повідомлялись дані власної банківської картки № [NUMBER] . , також ПІН-код, паролі, а також одноразові коди, які приходили їй на фінансовий номер [NUMBER] . 19.11.2019 між АТ «Укрексімбанк» та [PERSON] було укладено Договір про відкриття карткового рахунку № [NUMBER] . Предметом вказаного договору є відкриття Банком [PERSON] на підставі заяві Клієнта, яка є додатком №1 до цього договору, а також інших документів, визначений умовами чинного законодавства поточного рахунку № [NUMBER] проведення за цим рахунком операцій, визначених положеннями чинного законодавств України, нормативними документами Банку та цим договором, видача Клієнту картки, як зазначена у заяві, а також надання інших банківських послуг. 18.11.2019 Клієнту був відкритий зарплатний картковий рахунок (СКР 9116042509). 19.11.2019 до цього рахунку було емітовано платіжну картку № [NUMBER] та 03.11.2022 було емітовано платіжну картку № [NUMBER] . 09.06.2021 о 12:15:54 Клієнтом було зареєстровано обліковий запис в мобільному додатку банку «ЕпtегЕхіт 2.0» на мобільному пристрої iPhone8 . Реєстрація облікового запису відбулася на підставі інформації про номер платіжної картки № [NUMBER] та успішного введення одноразового коду-підтвердження (ОТР-паролю), надісланого Банком на зареєстрований в процесинговій системі Банку мобільний номер клієнта ( [NUMBER] (Фінансовий номер телефону). 22.05.2023 о 15:36:01 була здійснена процедура відновлення (зміни) пароля облікового запису клієнта в мобільному додатку. Процедура відновлення паролю відбувалася на підставі інформації про номер платіжної картки № [NUMBER] успішного введення ОТР-паролю, надісланого Банком 22.05.2023 на фінансовий номер телефону. Якби ініційовані дії щодо відновлення (зміни) пароля були відхилені клієнтом банк не надсилав би ОТР-пароль на Фінансовий номер телефону. Слід зазначити, що перед надсиланням на фінансовий номер телефону даного ОГР-пароля, банком було здійснений дзвінок системи автоматичного інформування (далі «робот-дозвонювач») фінансовий номер телефону та отримано від клієнта підтвердження ініційовано процедури відновлення (зміни) пароля. Підтвердження вважається отриманим так, 22.05.2023 о 15:33:22 клієнт відповіла на вхідний дзвінок від «робота-дозвонювача» прослухала голосову інформацію про ініційовані дії щодо відновлення (зміни) пароля до облікового запису в мобільному додатку та підтвердила ініційовані дії, натиснувши на клавіатурі свого мобільного пристрою цифру, яка була випадковим чином (рандомно сформована Банком та повідомлена Клієнту «роботом-дозвонювачем». 22.05.2023 о 15:37:59 через обліковий запис Клієнта в Мобільному додатку по платіжній картці [NUMBER] був безстроково змінений розмір добового ліміту (збільшено до суми 20 000 000.00 три) на операції переказу коштів. 22.05.2023 з 15:39:35 по 15:41:16 з платіжної картки № [NUMBER] було здійснено чотири успішні перекази коштів на загальну суму 92500,00 грн (комісія банку - 40 грн) на картку емітовану АТ КБ «Приватбанк». 22.05.2023 о 15:36:01 процедура відновлення (зміна) пароля до облікового запису Клієнта в Мобільному додатку була спочатку підтверджена Клієнтом при надходженні автоматичного дзвінка від робота Банку та подальшим коректним введенням ОТР пароля. Успішні операції переказу коштів, які відбулися 22.05.2023, також підтверджувалися коректним введенням ОТР паролів, які були надіслані Банком на Фінансовий номер гелефону. ОТР паролі (коди) надходили у SMS- повідомленнях із застереженням Банку: "Uvaga! Nikomu ne povidomliate kod (номер коду)". У випадку не введення/помилкового введения цих ОТР-паролів, операції були б відхилені банком. Таким чином, надіслані 22.05.2023 банком попередження, були проігноровані Клієнтом, а ОТР-паролів були успішно) введені. Безпомилкове введення одноразових паролів є підтвердженням згоди Клієнта на проведення операцій. Здійснені Клієнтом операції відносяться до операцій типу P2P (person to person), по яких надання послуги полягає в миттєвому (онлайн) перерахуванні коштів на іншу платіжну картку. Усі зазначені перекази відбувалися із дотриманням процедур з обслуговування платіжних карток, а саме: проведені авторизації, отримано коди підтвердження, операції проводилися з безпомилковим введенням ОТР-паролів. Тому згідно з правилами міжнародних платіжних систем, онлайн перекази, здійснені без помилок в роботі самої системи переказів, не можуть бути оскаржені. Згідно п. 18.7 Публічного договору. Банк не несе відповідальність за: будь-які дії, у тому числі щодо проведення платіжних операцій, вчинені на підставі Електронних документів (у випадках, коли згідно з правилами платіжних систем правилами Банку і Умовами договору до Електронних документів повинні додаватись Електронні підписи, Банк не несе відповідальність за умови, якщо перевірка Електронних підписів мала успішний результат, у тому числі не виявлено порушень цілісності таки Електронних підписів); будь-які дії, у тому числі щодо проведення платіжних операцій, вчинені використанням інформації (у тому числі ОТР-паролів) надісланої банком на номер; мобільних телефонів (за виключенням випадків попереднього отримання банком відповідних письмових заяв держателів про втрату мобільних пристроїв і зміну номерів мобільних телефонів; достовірність змісту інформації та документів, у тому числі електронних документів, наданих до банку. Отже, AT «Укрексімбаик» звільняється від відповідальності, в тому числі і майнової внаслідок дії Позивача, оскільки банком як емітентом платіжної картки [PERSON] було вжито усіх передбачених публічним договором і чинним законодавством дій щодо автентифікації клієнта, надіслання їй ОТР-паролів для здійснення платіжних операцій, автоматичного дозволу на фінансовий номер клієнта, зазначений нею у заяві про приєднання, отримання від неї відповідних Електронних підписів та інформації, яка була відома тільки їй для здійснення банківських операцій. Підтвердженням факту розголошення самим клієнтом - позивачем [PERSON] даних (0ТР-паролів), надісланої банком на фінансовий номер є інформація, яка була самостійно надана позивачем працівнику контакт-центру Банку (клопотання про приєднання запису розмови буде подане відповідачем суду на цифровому носії). Відповідно до ч. 3,4 ст. 42 Закону України «Про платіжні послуги», порядок надання згоди на виконання платіжної операції визначається договором між платником і надавачем платіжних послуг платника. Платіжна операція вважається акцептованої після надання платником згоди на її виконання. Якщо немає згоди платника та виконання платіжної операції, - така операція вважається неакцептованою, якщо ішне т: передбачено цим Законом. Як зазначено вище, [PERSON] акцептувала здійснення операцій переказ коштів, що відбувся 22.05.2023 з її рахунку шляхом багаторівневої автентифікації платника. Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовна заява не підлягає задоволенню з наступних підстав: судом об`єктивно встановлено, що 19.11.2019 між АТ «Укрексімбанк» та [PERSON] було укладено Договір про відкриття карткового рахунку № [NUMBER] . Предметом вказаного договору є відкриття Банком [PERSON] на підставі заяві Клієнта, яка є додатком №1 до цього договору, а також інших документів, визначений умовами чинного законодавства поточного рахунку № [NUMBER] проведення за цим рахунком операцій, визначених положеннями чинного законодавств України, нормативними документами Банку та цим договором, видача Клієнту картки, як зазначена у заяві, а також надання інших банківських послуг. 18.11.2019 [PERSON] був відкритий зарплатний картковий рахунок (СКР [NUMBER] ). 19.11.2019 до цього рахунку було емітовано платіжну картку № [NUMBER] та 03.11.2022 було емітовано платіжну картку № [NUMBER] . 09.06.2021 о 12:15:54 [PERSON] було зареєстровано обліковий запис в мобільному додатку банку «ЕпtегЕхіт 2.0» на мобільному пристрої iPhone8 . Реєстрація облікового запису відбулася на підставі інформації про номер платіжної картки № [NUMBER] та успішного введення одноразового коду-підтвердження (ОТР-паролю), надісланого Банком на зареєстрований в процесинговій системі Банку мобільний номер клієнта ( [NUMBER] (Фінансовий номер телефону). 22.05.2023 о 15:36:01 була здійснена процедура відновлення (зміни) пароля облікового запису Клієнта ( [PERSON] ) в мобільному додатку. Процедура відновлення паролю відбувалася на підставі інформації про номер платіжної картки № [NUMBER] успішного введення ОТР-паролю, надісланого Банком 22.05.2023 на Фінансовий номер телефону. 22.05.2023 з 15:39:35 по 15:41:16 з платіжної картки № [NUMBER] було здійснено чотири успішні перекази коштів на загальну суму 92500,00 грн (комісія банку - 40 грн) на картку емітовану АТ КБ «Приватбанк». Відповідно до п.4.2.23 Умов договору про надання банківських послуг та інших послуг, клієнт зобов`язаний: вживати усі можливі заходи, спрямовані на підвищення безпеки здійснення платіжних операцій за картковими рахунками, у тому числі надійно зберігати і не передавати третім особам, які не мають правових підстав для цього , свої персональні дані, катки і їх реквізити, PIN-коди, коди CVV2|CVC2, ОТР-паролі, мобільні пристрої, логіни, особисті паролі слава -пароль, вказане у поданій до банку письмовій заяві, а також інші засоби і відомості, що дають змогу ініціювати платіжні операції за картковими рахунками та застосуванням карток та/або їх реквізитів (PIN-коди, коди CVV2|CVC2, ОТР-паролі ніколи не запитуються контакт-центром). Відповідно до ст. ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до пунктів 1,6,9 розділу VI Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України №705 від 05 листопада 2014 року, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це законного права або повноважень. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів. Користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Зазначені норми є спеціальними для спірних правовідносин. Згідно з положеннями частини другої статті 614 ЦК України саме банк має довести відсутність своєї вини, а не перекладати це на клієнта банку, споживача послуг, що відповідає й вимогам Цивільно-процесуального кодексу України, які викладені вище. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.6 ст.81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно положень ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Представник відповідача надав до суду докази підтвердження факту розголошення [PERSON] інформації (ОТП-паролі) третім особам, що сприяло в доступі до її карткового рахунку третім особам, що дало змогу ініціювати платіжні операції (запис розмови [PERSON] з працівником контакт-центр). Також, в судовому засіданні [PERSON] пояснила, що їй приходили на мобільний телефон ОТП-паролі, чи вона їх передавала стороннім особам не пам`ятає. Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що клієнт несе повну відповідальність за усі операції, які здійснюються за допомогою карток, які є електронним платіжним засобом, емітованим для обслуговування його рахунку. Клієнт несе повну відповідальність за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, в разі, якщо його дії або бездіяльність призвели до ініціювання платіжних операцій. А тому, відсутні підстави для задоволення позову. Статтею 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача. Підстави для стягнення судового збору з відповідача на користь позивача відсутні.

Outcome: dismissed