Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-12 00:00:00

У жовтні 2023 року [PERSON] , через представника - адвоката Зарубу С.О., звернувся до суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. Позовна заява обґрунтована тим, що подружнє життя не склалося через відсутність взаємного розуміння у сім`ї, в останні роки спільного проживання відносини подружжя погіршувалися, внаслідок чого подальше спільне життя і збереження шлюбу стало суперечити інтересам позивача. За таких обставин позивач вважає, що їх сім`я розпалась остаточно, надії на примирення немає, шлюб носить формальний характер, та його доцільно розірвати. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 30 жовтня 2023 року відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження. У судове засідання позивач не з`явився. Однак від його представника до суду надійшла заява, в якій він просить розглянути справу за відсутності сторони позивача та підтримує позовні вимоги. Відповідачка до суду не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, шляхом направлення судової повістки на адресу зареєстрованого місця проживання ( [ADDRESS] ), однак поштове відправлення повернулося до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Відповідно до положень п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Відповідно до частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Згідно з пунктом 1 частини третьої статті 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. З огляду на вказані обставини та приписи процесуального закону, суд прийшов до висновку про можливість розгляду справи за відсутності учасників справи. Дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке. Сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 13 жовтня 2020 року Оболонським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 1354, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] від 13.10.2020. Від шлюбу сторони дітей не мають. Спільне життя у подружжя не склалось у зв`язку з різними поглядами на сімейне життя. Сторони не підтримують подружніх стосунків, сторони не ведуть спільного господарства, примирення є неможливим. Згідно із статтею 21 Сімейного кодексу України (далі - СК України) шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Відповідно до ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається (ч. 1 ст. 24 СК України). За приписами частин третьої, четвертої статті 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно з положеннями частини другої статті 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що сім`я фактично розпалась, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу призведе до порушення інтересів кожного з подружжя, тому наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу.

Outcome: approved