Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-10 00:00:00

Акціонерне товариство «Полтаваобленерго» звернулося до суду з вищевказаним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що 14.12.2021 представниками АТ «Полтаваобленерго» в особі Кременчуцької об`єднаної філії під час проведення технічної перевірки на об`єкті споживача за адресою: [ADDRESS] було виявлено самовільне підключення електроустановок до електричної мережі, що не є власністю оператора системи розподілу. Спожита таким чином електрична енергія розрахунковим приладом обліку не обліковувалась і не оплачувалась, що є порушенням Правил роздрібного ринку електричної енергії. Відповідно до пункту 8.2.5 ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. Відповідно до пункту 8.2.5 ПРРЕЕ, представниками АТ «Полтаваобленерго» в особі Кременчуцької об`єднаної філії було складено акт № 004134 про порушення. Відповідно до пункту 8.2.6 ПРРЕЕ, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Відповідно до пункту 8.2.4 ПРРЕЕ, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу. Відповідно до пункту 8.4.7 ПРРЕЕ, розрахунок вартості необлікованої енергії здійснюється виходячи з: вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години (кВт год) електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил (Ц, грн./кВт год); величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (Wдоб, кВт год); кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушеннями вимог цих Правил (Д, день). Відповідно до п.п. 4 пункту 5.5.5 ПРРЕЕ, споживач електричної енергії зобов`язаний здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору. Відповідно до п.п. 20 пункту 5.5.5 ПРРЕЕ, споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Відповідно до п.п. 3 пункту 5.1.1. ПРРЕЕ, Оператор системи має право проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії. 29.12.2021 протоколом № 37 комісії з розгляду Актів про порушення на підставі п.п. 7 п. 8.4.2 ПРРЕЕ було визначено обсяг та вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ по складеному Акту № 004134 від 14.12.2021 за період 365 днів з 14.12.2020 по 14.12.2021. У відповідності до ПРРЕЕ відповідачеві проведено розрахунок обсягу і вартості спожитої та неоплаченої електричної енергії, та виставлено рахунок на суму 47\~586,92 грн. Добровільно відповідач погашати заборгованість відмовляється, в зв`язку з чим позивач вимушений звернутись до суду з даним позовом та просить суд стягнути з відповідача на його користь зазначену суму боргу. 12.05.2022 ухвалою судді Крюківського районного суду Полтавської області Зоріної Д.О. відкрито провадження у справі та призначено судовий розгляд в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 28.11.2022 ухвалою судді Крюківського районного суду Полтавської області Зоріної Д.О. за клопотанням сторони відповідача витребувано з Другої кременчуцької державної нотаріальної контори копію спадкової справи після померлої [PERSON] , [INFO] . 23.02.2023 на адресу суду за запитом останнього, надійшла копія актового запису № 2011 від 25.08.2022 про смерть [PERSON] , [INFO] . 09.06.2023 ухвалою судді Крюківського районного суду Полтавської області Зоріної Д.О. за клопотанням сторони позивача з метою встановлення кола спадкоємців майна померлого [PERSON] витребувано з Другої кременчуцької державної нотаріальної контори копію спадкової справи після померлого [PERSON] , [INFO] . 28.07.2023 ухвалою судді Крюківського районного суду Полтавської області Зоріної Д.О. за клопотанням сторони позивача первісних відповідачів по цивільній справі № 537/754/22 [PERSON] , [PERSON] замінено на належного відповідача [PERSON] , [INFO] . Представник позивача Дятлова М. позовні вимоги підтримала в повному обсязі. посилаючись на викладені як у позовній заяві так і у відповідях на відзиви, обставини. Представник відповідача [PERSON] згідно з ордером адвокат Олійник Л. в судовому засіданні позовні вимоги не визнала в повному обсязі, посилаючись на наступні обставини: по-перше: власником будинку розташованого за адресою : [ADDRESS] є її бабуся по батьку [PERSON] яка померла у 2010 році і саме вона відповідно до договору про користування електричною енергією № 105403 від 12.09.2009 є стороною останнього, і як наслідок споживачем електричної енергії за зазначеною вище адресую; по-друге: позивачем не було встановлено особу яка вчинила самовільне підключення електроустановок до електричної мережі, що не є власністю оператора системи розподілу, оскільки на думку сторони відповідача, матеріали справи не містять належних та допустимих доказів на підтвердження факту вчинення саме первісними відповідачами зазначеного вище правопорушення і по-трете: в розрахунку вартості необлікованої електроенергії по акту № 004134 від 14.12.2021, зробленого позивачем, використані некоректні дані, а саме враховано кількість календарних днів порушень, а не робочих днів як це визначено п. 8.4.8 ПРРЕЕ. Врахувавши позиції учасників справи, викладені ними у своїх письмових заявах, поданих через канцелярію суду, та пояснення учасників надані в судових засіданнях, дослідивши письмові докази у справі та надавши їм належну правову оцінку, суд дійшов такого висновку. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Законом від 17.07.1997 «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 Конвенції» і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожен має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Згідно зі ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до вимог ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами. Правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються положеннями Цивільного кодексу України, Закону України «Про ринок електричної енергії» № 2019-VIII від 13 квітня 2017 року, Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП № 312 від 14 березня 2018 року. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії», електрична енергія - енергія, що виробляється на об`єктах електроенергетики і є товаром, призначеним для купівлі-продажу. Частиною першою статті 4 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Відповідно до ч. 6 ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії», постачання електричної енергії електропостачальниками здійснюється з дотриманням правил роздрібного ринку. Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної Комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, № 312 від 14.03.2018 року (далі - ПРРЕЕ), визначено, що оператор системи має право контролювати додержання споживачами та субспоживачами вимог цих Правил відповідно до умов укладених договорів; складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики. За змістом пункту 1.1.2 вищезазначених Правил необлікована електрична енергія обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно. Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 59 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Пунктом 5.1.1 ПРРЕЕ визначено, що оператор системи має право проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії. Згідно з п. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення. Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень. Облік бланків актів про порушення ведеться оператором системи у пронумерованому, прошнурованому та скріпленому печаткою журналі. Акти про порушення та документи, що підтверджують факт їх отримання споживачем, повинні зберігатися оператором системи протягом трьох років з дня оформлення акта про порушення. Пунктом 8.2.6 ПРРЕЕ передбачено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Відповідно до п. 8.2.7 ПРРЕЕ, спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом. Закон України «Про ринок електричної енергії» визначає, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом (ч. 1 ст. 77). Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку (п. 4 ч. 2 ст. 77). Статтею 610 ЦК України визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно зі ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема відшкодування збитків. Судом установлено, що 14.12.2021 представниками АТ «Полтаваобленерго» в особі Кременчуцької об`єднаної філії під час проведення технічної перевірки на об`єкті споживача за адресою: [ADDRESS] в присутності користувача [PERSON] , який допустив контролерів до будинковолодіння, було виявлено самовільне підключення електроустановок до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, про що відповідно до пункту 8.2.5 ПРРЕЕ представниками позивача було складено Акт № 004134 про порушення (а.с. 9-10). Як вбачається зі змісту зазначеного вище документу та переглянутого в судовому засіданні відеозапису яким зафіксовано обставини виявленого правопорушення, [PERSON] будь-яких заперечень щодо останнього або неправомірності дій працівників АТ «Полтаваобленерго» в особі Кременчуцької об`єднаної філії в акті не зазначив, підписавши його. 29.12.2021 відбулось засідання комісії з розгляду Акту про порушення № 004134 від 14.12.2021 за участю первісного відповідача [PERSON] , якій зазначив що з рішенням не згоден (а.с. 13). Відповідно до Розрахунку збитків за Актом про порушення ПРРЕЕ № 004134 від 14.12.2021, вартість необлікованої електричної енергії складає 48\~176,74 грн, що підтверджується протоколом засідання комісії по розгляду Акту про порушення № 37 від 29.12.2021 (а.с. 14). Згідно з п. 8.4.7 Правил роздрібного ринку електричної енергії розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється виходячи з: вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години(кВт·год)електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил (Ц, грн/кВт·год); величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (Wдоб, кВт·год); кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил (Д, день). Відповідно до підпункту 5 п. 8.4.8 Правил роздрібного ринку електричної енергії, кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил): у разі виявлення у споживача порушення, зазначеного в підпункті 7 пункту 8.4.2 цієї глави, - з дня останньої технічної перевірки або набуття споживачем права власності/користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати набуття споживачем права власності/користування на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення; Зазначеною вище главою ПРЕЕ також передбачено що для побутових споживачів за робочий день приймається календарний день і саме тому заперечення сторони відповідача щодо некоректності проведених розрахунків є такими що суперечать вимогам нормативного акту що регламентує порядок нарахування збитків за зазначене вище правопорушення. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач фізична особа, у тому числі фізична особа підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання. Згідно з п. 6 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач - фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги. Стаття 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», крім інших, встановлює обов`язок індивідуального споживача забезпечувати цілісність обладнання приладів (вузлів) обліку комунальних послуг відповідно до умов договору та не втручатися в їхню роботу. Як уже зазначалося вище, пунктом 8.2.6 ПРРЕЕ передбачено, що на підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. По даному факту в присутності споживача [PERSON] був складений у 2-х примірниках Акт про порушення № 004134. Зауважень до складання акта у [PERSON] не було. 29.12.2021 на засіданні комісії по розгляду актів, [PERSON] зазначив що не згоден з прийнятим рішенням, при цьому не конкретизуючи з чим самим пов`язано заперечення останнього чи з порушенням процедури виявленого працівниками позивача правопорушення чи з розміром нарахованих збитків. Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до вимог ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно зі ст. ст. 81, 83 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Доказів, які б спростовували обставини, викладені в Акті № 004134 від 14.12.2021, стороною відповідача не надано та про наявність таких доказів останніми не зазначено. Як вбачається із матеріалів справи і не заперечується учасниками судового розгляду протокол засідання комісії по розгляду Акту про порушення, яким визначено вартість необлікованої спожитої електричної енергії, не оскаржувався. На даний час такий протокол залишається чинним. У постанові Великої Палати Верховного Суду у справі № 910/17955/17 від 14.01.2020 зроблено висновок, що вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта пропорушення ПКЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача. Сторона відповідача, як на підставу своїх заперечень щодо позовних вимог про стягнення матеріальної шкоди, посилається на ту обставину, що а ні первісний відповідач [PERSON] , а ні замінений [PERSON] яка є спадкоємцем останнього, не є споживачами електричної енергії домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , оскільки вони не укладали договір з позивачем на постачання електричної енергії, і як наслідок, не є особами, які завдали шкоди та збитків. Вирішуючи питання щодо правомірності стягнення завданої шкоди з відповідача [PERSON] як спадкоємиці померлого [PERSON] суд приймає до увагу ту обставину що останній, в свою чергу є спадкоємцем власника домоволодіння в якому було виявлено порушення користування електричною енергією, [PERSON] яка померла [INFO] , що підтверджується копією актового запису про смерть № 23 від 01.02.2010(а.с.109) Як вбачається з матеріалів спадкової справи № 273/10 після померлої [INFO] [PERSON] , відповідач [PERSON] , [INFO] , звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої [PERSON] [INFO] (а.с. 112) Суд звертає увагу на той факт, що при зверненні із відповідною заявою [PERSON] адресою проживання останнього було зазначено домоволодіння розташоване за адресою : [ADDRESS] тоді як ця адреса є і зареєстрованим місцем проживання останнього що підтверджується витягом з домової книги (а.с. 117) та довідкою про реєстрацію місця проживання особи від 08.10.2021 за змістом якої вбачається що [PERSON] зареєстрований за зазначеною вище адресою з 2001 року і по теперешній час (а.с.129) Відповідно до ч. 3 ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг. В силу частини першої статті 218 ЦК України недодержання сторонами письмової форми правочину, яка встановлена законом, не має наслідком його недійсність. Таким чином, згідно із зазначеними нормами закону споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Факт відсутності письмового договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі. Згідно з правовим висновком, викладеним у постановах Верховного Суду України від 30 жовтня 2013 року у справі № 6-59 цс13 та від 18 листопада 2015 року у справі № 6-582цс15, споживачі зобов`язані оплатити отримані ними житлово-комунальні послуги. Відсутність письмового договору щодо надання житлово-комунальних послуг сама по собі не може бути підставою для звільнення споживача від встановленого законом обов`язку оплати послуг у повному обсязі, якщо він фактично користується ними зі згоди постачальника послуг. Судом встановлено, що письмовий договір про користування електричною енергією між сторонами не укладений, проте відповідач [PERSON] як спадкоємець померлої [PERSON] , від послуг електропостачання не відмовлявся, їх отримував, ними користувався, тобто, між позивачем та відповідачем наявні фактичні договірні зобов`язання з приводу електропостачання і саме тому, суд вважає доведеним той факт, що [PERSON] , проживаючи після смерті своєї матері у зазначеного домоволодінні і як насідок, являючись споживачем, порушив Правила користування електричною енергією, що призвело до того, що спожита ним таким чином електрична енергія розрахунковим приладом обліку не обліковувалась, ним не оплачувалась, але споживалася. Частиною 1 статті 1231 ЦК України визначено що саме до спадкоємця переходить обовязок відшкодувати майнову шкоду (збитки), яка була завдана спадкодавцем. З огляду на наведені вище вимоги чинного законодавства та обгрунтованності причетності споживача [PERSON] до виявленного правопорушення, суд приходить до виновку про стягнення саме з [PERSON] завданної останнім матеріальної шкоди, оскільки відповідачка є спадкоємицею померлого [PERSON] що підтверджується матеріалами спадкової справи № 273/10 (а.с.181-189) У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020 у справі № 910/17955/17 викладені висновки щодо правової природи грошових коштів, які особа має сплатити відповідно до Акта про порушення. Зокрема, за своєю правовою суттю ці кошти є фактично платою за поставлену електричну енергію, а тому вартість самовільно спожитої енергії (необлікованої) має бути компенсована. Аналогічні правові висновки викладені і в постанові Верховного Суд від 21.04.2021 у справі № 902/647/20. За встановлених обставин, перевіривши підстави та порядок нарахування вартості збитків, заподіяних внаслідок порушення ПРРЕЕ, зважаючи на те, що зазначена вартість у добровільному порядку відповідачем не відшкодована, оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд вважає, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню в повному обсязі. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення («Серявін та інші проти України» (Seryavin and Others v. Ukraine) від 10 лютого 2010 року, заява № 4909/04). У відповідності до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача слід також стягнути понесені останнім витрати на сплату судового збору.

Outcome: approved