Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-10 00:00:00

У червні 2023 року [PERSON] (далі позивач) звернулася до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до Фастівської міської ради Київської області (далі відповідач 1), третя особа: приватний нотаріус Фастівського районного нотаріального округу Київської області Куцевол Наталія Михайлівна, в якому просила суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [INFO] [PERSON] , протягом трьох\~місяців з\~дня набрання\~даним рішенням законної\~сили. У подальшому, ухвалою суду від 20.09.2023 року судом залучено до участі в справі в якості співвідповідача [PERSON] (далі відповідач 2). Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що [INFO] помер чоловік позивача [PERSON] , після смерті якого відкрилась спадщина, яка складається з 1/2 частини не закінченого будівництвом житлового будинку [ADDRESS] та 1/2 частини земельної ділянки площею 0,077 га за адресою: [ADDRESS] . Позивач звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, але їй було повідомлено про те, що спадкова справа відкрита бути не може, оскільки [PERSON] пропущено шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. Покійний чоловік позивача був старшим солдатом, військовослужбовцем, який загинув [INFO] у с. Слобода Кухарська Вишгородського р-ну Київської обл. виконуючи бойове завдання по захисту незалежності, суверенітету і територіальної цілісності України. Свідоцтво про смерть було видано лише 20.10.2022 року після проведення експертиз по ідентифікації тіла. Тому, строк на подачу заяви про прийняття спадщини позивачем було пропущено.Саме тому останнявимушена звернутись до суду із позовом про визначення додаткового строку для подання заявипро прийняття спадщини. У судовому засіданні представник позивача підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити. Представник відповідача 1 у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, подав клопотання про розгляд справи без його участі, у якому вказав, що не заперечує проти позовних вимог. Відповідач 2 у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Розгляд справи\~відбувається в\~судовому засіданні. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності (ч.ч. 1, 3 ст. 211 ЦК України). Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч. 1 ст. 223 ЦПК України). Ухвалою судді Фастівського міськрайонного суду Київської області Осаулової Н.А. від 23 червня 2023року відкрито провадження по цивільній справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання, витребувано копії матеріалів спадкової справи після смерті [PERSON] 14.09.2023 року на адресу суду надійшли матеріали спадкової справи. Ухвалою суду від 20.09.2023 року судом залучено до участі в справі в якості співвідповідача [PERSON] . Ухвалою суду від 15.11.2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, дійшов висновку, що позов слід задовольнити з наступних підстав. Згідно зі статтями 12,13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Судом встановлені та підтверджені належними, допустимими та достатніми доказами наступні факти. [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , про що 20.10.2022 року видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] (а.с. 8). [PERSON] являється дружиною померлого [PERSON] (а.с. 13). Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області у справі №381/784/19 від 16 квітня 2019 року, яке набрало законної сили 16 травня 2019 року, визнано за [PERSON] \~право власності на 1/2 частину не закінченого будівництвом житлового будинку [ADDRESS] та на 1/2 частину земельної ділянки площею 0,077 га за адресою: [ADDRESS] , в порядку\~спадкування за законом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] (а.с. 14-15, 39-40). За життя [PERSON] заповіту не склав. Згідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізикної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За умовами ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Вимогами статті 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Враховуючи встановлені судом обставини судом прийшов до висновку, що у позивача виникли цивільно-правові відносини щодо спадкування за законом на майно після смерті [PERSON] . Згідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно до статті 1271 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. 08.12.2022 року із заявою про прийняття спадщини після [PERSON] звернувся його батько [PERSON] . 19.04.2023 року із заявою про прийняття спадщини після [PERSON] звернулась дочка померлого [PERSON] , заяву від імені якої подала позивач [PERSON] . Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивач зазначила про поважність причин пропуску строку на звернення із заявою про прийняття спадщини, оскільки її чоловік був військовослужбовцем, свідоцтво про смерть їй було видано лише 20.10.2022 року після проведення експертиз по ідентифікації тіла. У той де час, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, в Україні було введено воєнний стан строком на 30 діб.\~ У подальшому, строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався та на даний час триває щонайменше до 14 лютого 2024 року.\~ Крім того, відповідно пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року за № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Верховний Суд у постанові від 25.01.2023 року у справі № 676/47/21 дійшов висновку, що законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як "зупинення перебігу строку на прийняття спадщини" та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини, а пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану" суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню. Із матеріалів службового розслідування за фактом гибелі військослужбовця за контрактом старшого солдата [PERSON] вбачається наступне (а.с. 51-88). 07.03.2022 року старший солдат [PERSON] виконував бойове завдання по захисту незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України у складі військової частини [NUMBER] військової частини [NUMBER] . 07.03.2022 року в результаті наступального бою під час бойових дій в районі населеного пункту Слобода-Кухарська Київської області було знайдено тіло загиблого військовослужбовця, яке згідно результату дослідження №СЕ-19-22/34108-БД від 29.09.2022 року ідентифікували як заступник командира бойової машини-навідник-оператор гірсько-штурмового відділення гірсько-штурмового взводу гірсько-штурмової роти військової частини [NUMBER] старший солдат [PERSON] , 1994 р.н. Як вбачається із лікарського свідоцтва про смерть №2178 від 12.10.2022 року, смерть [PERSON] , [INFO] настала [INFO] у результаті вибухового-осколкових сліпих проникаючих поранень тулуба, кінцівок з пошкодженням внутрішніх органів (а.с. 50). 18.10.2022 року [PERSON] було поховано, а 20.10.2022 року було видано свідоцтво про його смерть (а.с. 83). Як вказано у постанові Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, через більш як 7 місяців, після проведення у встановленому законом порядку ідентифікації тіла, лише 20.10.2022 року було видано свідоцтво про смерть [PERSON] , який помер [INFO] . До нотаріуса з метою оформлення спадкових прав позивач звернулась 19.04.2023 року, а до суду з даним позовом 05.06.2023 року. Варто зауважити, що з 24.02.2022 року у зв`язку з військовою агресією проти України на її території було введено воєнний стан, який триває і дотепер. Таким чином,дружина загиблого була обмежена у праві звернутись із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса і після видачі свідоцтва про смерть чоловіка, оскільки в Україні введено воєнний стан. Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7 вирішуючи питання про визначення\~\~особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права. Прецендента практика ЄСПЛ містить принцип «належного урядування». Цей принцип,як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskalv. Poland), п. 73). Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia). Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосовний в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям «майно» в розумінні ст. 1 Першого протоколу. Враховуючи наведені обставини, поважність причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд прийшов до висновку про можливість поновлення позивачу строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлого. На підставі викладеного,

Outcome: approved