Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-04 00:00:00

ПАТ «Кіровоградобленерго» 04.05.2023 звернулося до суду з позовом до [PERSON] та [PERSON] про стягнення збитків, завданих внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 02.08.2021 в домоволодінні, розташованому за адресою: [ADDRESS] , було виявлено факт порушення відповідачами вимог Закону України «Про ринок електричної енергії» та Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме самовільне підключення електропроводки та струмоприймачів до електричної мережі оператора системи поза розрахунковим засобом обліку електроенергії з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано кабелем від відгалуження до входу в будівлю, перед шафою обліку з пошкодженням ізоляції, що призвело до несанкціонованого відбору електроенергії. Електроенергія через провідники самовільного підключення споживалась, електролічильником не враховувалась. Виявити порушення при контрольному огляді можливості не було. За результатами виявленого порушення складено акт №001594, на підставі якого визначено вартість недоврахованої внаслідок дій відповідача електроенергії на суму 12470 грн. 29 коп. Копію протоколу засідання комісії по розгляду акта про порушення споживачем ПРРЕЕ від 18.08.2021, №44 вручено особисто [PERSON] та [PERSON] 18.08.2021. Оскільки між ПАТ «Кіровоградобленерго» та [PERSON] і [PERSON] не досягнуто згоди про відшкодування збитків, ПАТ «Кіровоградобленерно» звернулося до суду з даним позовом. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила задовольнити з підстав, викладених у позові. Відповідачі в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомили. Згідно з ч.4 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Вислухавши в судовому засіданні представника позивача, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку. Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно зі ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданих відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. З огляду на викладене, суд розглянув справу в межах позовних вимог та за наявними в ній доказами. В силу принципів рівності, змагальності та диспозитивності (статті 6, 12, 13 ЦПК України) обов`язок з доведення обставин, на які посилається сторона, покладається на таку сторону. Частиною першою статті 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Верховний Суд під час касаційного перегляду судових рішень неодноразово наголошував на необхідності застосування певних стандартів доказування та зазначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає відповідний розподіл та покладання тягаря доказування на сторони певним чином. Одночасно згаданий принцип не передбачає обов`язок суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний. Подібний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 22.06.2022 у справі №757/15585/20. Згідно зі ст.77 ЦПК України доказуванню підлягають обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. З огляду на вимоги ст.89 ЦПК України, обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів. Всебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення. Водночас, доказування не може ґрунтуватись на припущеннях, а судове рішення прийматись на основі цих припущень, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки мають бути вичерпними, відповідати дійсності і підтверджуватися достовірними, належними та допустимими доказами Так, правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, Законом України «Про ринок електричної енергії» та Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №312. Частинами 1, 2 ст.714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Відповідно до ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Порушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до п.84 ч.1 ст.1 Закону України «Про ринок електричної енергії» та п.1.1.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, споживач електричної енергії - фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання. Водночас, зі змісту інших положень ПРРЕЕ, зокрема з того ж підпункту 1.1.2 вбачається, що даний термін необхідно застосовувати в значно ширшому значенні, оскільки він також розповсюджується і на осіб, які використовують електричну енергію без укладення договору на електропостачання. Згідно з п.5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії споживач зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового використання електричної енергії. Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Як встановлено судом, ПАТ «Кіровоградобленерго» здійснює розподіл електричної енергії за адресою: [ADDRESS] . Особовий рахунок за вказаною адресою [NUMBER] відкрито на ім`я [PERSON] . Таким чином, між вказаними сторонами виникли взаємні договірні відносини, а відповідно, і зобов`язання, як це передбачено ст.ст.11, 202, 509 ЦК України. З акту про порушення №001594 від 02.08.2021 вбачається, що представниками позивача за вказаною вище адресою було виявлено порушення п.п.1.2.1, 2.3.1, 5.5.5, 8.24 Правил роздрібного ринку електричної енергії, п.п.6.4.1, 6.4.2 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, п.п.11.9.1, 11.9.2 Кодексу систем розподілу, а саме: самовільне підключення електропроводки та струмоприймачів до електричної мережі оператора системи поза розрахунковим засобом обліку електроенергії з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано кабелем від відгалуження до входу в будівлю, перед шафою обліку з пошкодженням ізоляції, що призвело до несанкціонованого відбору електроенергії. Електроенергія через провідники самовільного підключення споживалась, електролічильником не враховувалась. Виявити порушення при контрольному огляді можливості не було. Споживачу продемонстровано порушення. Зазначений акт підписаний двома представниками енергопостачальника та відповідачкою [PERSON] , яка зазначена як представник споживача [PERSON] яка зазначила, що з порушенням згодна, другий примірник акту отримала. Рішенням комісії, оформленим протоколом №44 від 18.08.2021 по розгляду акта №001594 від 02.08.2021, нарахована до сплати сума вартості недорахованої електроенергії за порушення ПРРЕЕ в розмірі 12470 грн. 29 коп. Відповідно до розрахунку №44 кількість недоврахованої безобліково спожитої електроенергії визначена за період з 11.05.2021 до 01.08.2021 в розмірі 3133 кВт*год. Засідання комісії проводилося 18.08.2021 за участю відповідачки [PERSON] . При цьому, вказаний протокол містить два підписи нижче графи «З протоколом ознайомлений і копію протоколу отримав споживач (та/або представник споживача). Один підпис не містить даних, що дозволяли б встановити його власника (ПІП особи, яка поставила підпис), а поряд з іншим підписом міститься напис « [PERSON] ». Представник позивача в судовому засіданні пояснила, що при перевірці вказаного домоволодіння відповідачка [PERSON] представилася співмешканкою [PERSON] , а сам [PERSON] є спадкоємцем [PERSON] , на ім`я якої відкрито особовий рахунок за адресою: [ADDRESS] , однак свої права на спадщину ще не оформив. Зокрема, як вбачається з інформації, наданої виконавчим комітетом Знам`янської міської ради Кіровоградської області 15.05.2023 за вих.№01-40/1048/6, відповідачка [PERSON] на території Знам`янської територіальної громади не зареєстрована. Крім того, з інформації, наданої виконавчим комітетом Знам`янської міської ради Кіровоградської області 15.05.2023 за вих.№01-40/1047/6, вбачається, що [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Доказів того, що [PERSON] та [PERSON] на момент перевірки постійно проживали в житловому будинку за адресою: [ADDRESS] , користувалися послугами з електропостачання та сплачували їх вартість, тобто були фактичними споживачами без письмового укладання договору, представником позивача суду не надано. Також представником позивача не надано доказів того, що споживач [PERSON] померла, а відповідач [PERSON] є її спадкоємцем, як і відсутні відомості на підтвердження права власності відповідачів на житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] . Крім того, акт про порушення №001594 від 02.08.2021 та протокол засідання комісії по розгляду Акту про порушення ПРРЕЕ від 18.08.2021 №44, містять різні відомості про споживача та суперечать один одному. Так, в акті про порушення від 02.08.2021 №001594, зазначено, що перевірка проводилася за участі споживача [PERSON] в особі представника [PERSON] . Разом з тим, з протоколу засідання комісії по розгляду Акту про порушення ПРРЕЕ від 18.08.2021 №44, вбачається, що засідання комісії відбувалося за участі споживача [PERSON] , в особі [PERSON] . Вищевказане позбавляє суд можливості встановити хто саме є споживачем за адресою: [ADDRESS] . Оскільки позивачем не доведено, що відповідачі є власниками чи споживачами за адресою: [ADDRESS] , а суд не вправі самостійно збирати докази та розглядає справу лише на підставі доказів, наданих сторонами, тому правові підстави для стягнення з [PERSON] та [PERSON] збитків відсутні. З огляду на викладене та враховуючи, що викладені в позовній заяві підстави і обґрунтування позовних вимог не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, тому суд у їх задоволенні відмовляє в повному обсязі, в тому числі і в стягненні понесених судових витрат відповідно до вимог ст.141 ЦПК України.

Outcome: dismissed