Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-05 00:00:00

У жовтні 2020 року позивачі [PERSON] та [PERSON] звернулися до Подільського районного суду м. Києва із позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа: Подільське відділення Центру комунального сервісу, в якому з урахуванням уточнень просили встановити порядок користування квартирою [ADDRESS] , наступним чином: 1) у користування позивачів, [PERSON] та [PERSON] виділити житлову кімнату, площею 10,3 кв.м. та вбудовану шафу загальною площею 1,1 кв.м.; 2) у користування відповідачів [PERSON] та [PERSON] , виділити житлову кімнату, площею 17,1 кв.м.; 3) в загальному користуванні залишити: кухню - 6,0 кв.м., вбиральню - 1,1 кв.м., ванну кімнату - 2,2 кв.м., коридор 5,6 кв.м., лоджія - 4,4 кв.м.. Позов обгрунтовують тим, що вони не можуть дійти спільної згоди щодо користування спірною квартирою, яка складається з двох кімнат, загальною площею 45,6 кв.м., жилою площею - 27,4 кв.м., у тому числі: 1-а житлова кімната - площею 17,1 кв.м., 2-а житлова кімната площею 10,3 кв.м., кухня площею - 6,6 кв.м., вбиральня площею 1,1 кв.м., ванна кімната площею - 2,2 кв.м., коридор площею - 5,6 кв.м., вбудована шафа площею - 1,1 кв.м. Зазначають, що [PERSON] та [PERSON] належить 2/5 частини, інша частка 3/5 належить [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] .. До початку непорозумінь, з приводу користування квартирою, між сторонами за тривалий час склався усталений порядок користування квартирою, за яким [PERSON] та [PERSON] користувалися кімнатою площею 10,3 кв.м.. Вказують, що [INFO] помер [PERSON] .. Згідно заповіту [PERSON] його частина квартири [ADDRESS] є [PERSON] .. З огляду на зазначене, враховуючи площу кімнат, їх розташування та можливість їх використання співвласниками без порушення прав та інтересів один одного, вважають за доцільне відійти від рівності часток та просять встановити порядок користування вказаною квартирою. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.10.2020 дана цивільна справа розподілена головуючому судді Васильченко О.В.. Ухвалою судді Подільського районного суду м. Києва від 16.02.2021 року, вищезазначену позовну заяву залишено без руху та надано позивачам строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.04.2021, цивільну справу № 758/11243/20 (номер провадження 2/758/3400/21) передано судді Подільського районного суду м. Києва Скрипник О.Г., у зв`язку із звільненням судді [PERSON] .. Ухвалою судді Подільського районного суду м. Києва Скрипник О.Г. від 12.04.2021 року справу № 758/11243/20 прийнято до провадження та постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. Ухвалою судді Подільського районного суду м. Києва Скрипник О.Г. від 26.05.2023 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті. Ухвалою судді Подільського районного суду м. Києва Скрипник О.Г. від 30.10.2023 року провадження у вищевказані цивільній справі закрито в частині вимог до відповідача [PERSON] , у зв`язку з його смерт`ю. Позивачі с судове засідання не з`явилися, подали заяву, в якій просили розгляд справи проводити за їхньої відсутності, позов просили задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечили. Відповідачі в судове засідання не з`явилися, про час та дату розгляду справи повідомлялися належним чином. Причини неявки до суду не повідомили. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, причину неявки до суду не повідомив. Суд, дослідивши письмові докази по справі, встановив наступне. Згідно Свідоцтва про право власності на житло від 20.05.2004 року, квартира [ADDRESS] , належить на праві приватної спільної власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в рівних долях. Згідно з плану квартири спірне помешкання складається з двох кімнат, загальною площею 45,6 кв.м., жилою площею - 27,4 кв.м., у тому числі: 1-а житлова кімната - площею 17,1 кв.м., 2-а житлова кімната площею 10,3 кв.м., кухня площею - 6,6 кв.м., вбиральня площею 1,1 кв.м., ванна кімната площею - 2,2 кв.м., коридор площею - 5,6 кв.м., вбудована шафа площею - 1,1 кв.м. [INFO] [PERSON] помер. Згідно Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 03.10.2023 року, посвідченого державним нотаріусом Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори Пилипчук О.І., зареєстрованого в реєстрі за № 1-449, спадкоємицею зазначеного в заповіті майна [PERSON] , 1939 року народження, який помер [INFO] на 5/6 часток квартири є його донька [PERSON] . За приписами ч.1 ст.383 ЦК України власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім*ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва. Відповідно до ч.1 ст. 356 ЦК України передбачено, що власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Згідно з положеннями ч.2 ст.358 ЦК України співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Згоди про порядок володіння та користування спірною квартирою між її співвласниками не досягнуто. Відповідно до ч.3 ст.358 ЦК України визначено, що кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Пленум Верховного Суду України в п.14 постанови від 22.12.1995 року № 20 «Про судову практику у справах за позовами про захист приватної власності» роз`яснив, що квартира, яка є спільною сумісною чи спільною частковою власністю, на вимогу учасника (учасників) цієї власності підлягає поділу в натурі, якщо можливо виділити сторонам ізольовані жилі та інші приміщення з самостійними виходами, які можуть використовуватися як окремі квартири або які можна переобладнати в такі квартири. У протилежному випадку може бути встановлено порядок користування приміщенням квартири, якщо про це заявлено позов. Як стверджують [PERSON] та [PERSON] в користуванні позивачів перебувала житлова кімната, площею 10,3 кв.м., що є відокремленою та цілком їх влаштовує за площею. Враховуючи наведене, беручи до уваги те, що сторони у позасудовому порядку домовитись про порядок володіння та користування спільним майном не змогли, суд вважає, що запропонований позивачами порядок користування квартирою не порушить право власності інших співвласників . Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про визначення порядку користування квартирою знайшли своє обґрунтування під час судового розгляду і тому підлягають задоволенню. При цьому, визначення порядку користування спірною квартирою не тягне за собою відповідного збільшення та зменшення часток у праві власності на спірну квартиру. Частки сторін у праві власності на спірну квартиру, залишаються незмінними. На підставі викладеного та

Outcome: approved