Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-11 00:00:00

До Суворовського районного суду м. Одеси звернулася [PERSON] , в інтересах якої діє [PERSON] , з позовною заявою до Одеської міської ради, в якій просила визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька [PERSON] . Позовну заяву обґрунтовує тим, що [INFO] помер її батько [PERSON] . Своєчасно звернутися до нотаріальної контори із відповідною заявою, вона не мала можливості у зв`язку з тим, що є громадянкою Ізраїлю та постійно проживає на території іноземної \~держави, крім того, була необізнана про наявність майна у її батька на території України, та карантинними обмеженнями. Посилаючись на те, що вказані у позовній заяві\~причини позбавляли її можливості звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини в межах встановленого законом строку, просила задовольнити позов. Позивач [PERSON] та її представник адвокат Халдай І.В. в судове засідання не з`явилися, причин неявки суду не повідомили. Представник відповідача Одеської міської ради в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, причини неявки не повідомив. Суд, вивчивши матеріали справи, встановивши факти та відповідні до них правовідносини, прийшов до наступного висновку. Відповідно до положень\~ст. 11 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених\~статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є донькою [PERSON] , що підтверджується копією Повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження № 00030162555 (а.с. ). [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть на івриті з перекладом українською мовою (а.с.6, 7-8). З наданої стороною позивача, копії спадкової справи заведеної після смерті [PERSON] , вбачається, що приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Сакал І.М., листом від 24 січня 2022 року сповістила [PERSON] , фактичне місце перебування/ проживання якої нотаріусу не було відомо, про те, що вона вважається такою, що втратила право на прийняття спадщини, поскільки з заявою про прийняття спадщини у встановлений строк, а саме 6 місяців, не звернулася. Якщо вона бажає прийняти спадщину, їй необхідно звернутися до суду за продовженням строку для прийняття спадщини, проте це не може бути підставою для відмови в видачі свідоцтва про право на спадщину спадкоємцю, який своєчасно звернувся із заявою про прийняття спадщини. [PERSON] є неповнолітньою, а тому вважається такою, що прийняла спадщину. Згідно повідомлення Департаменту надання адмінпослуг Одеської міської ради , станом на 10 лютого 2022 року реєстрація та /або зняття з реєстрації місця проживання [PERSON] та [PERSON] , Департаментом не здійснювалась. Надати відомості щодо реєстрації місця проживання [PERSON] та [PERSON] не вбачається можливим, в зв`язку з відсутністю уточненої інформації щодо ймовірної адреси реєстрації місця проживання запитуваної особи. Ухвалою від\~05\~квітня 2023\~року \~залучено до\~участі у\~справі за\~позовом [PERSON] \~до Одеської\~міської ради\~про визначення\~додаткового строку\~для прийняття\~спадщини,\~в якості\~третіх осіб,\~які не\~заявляють самостійних\~вимог щодо\~предмета спору: [PERSON] ( [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] , місце реєстрації та постійного проживання : [ADDRESS] ,); [PERSON] ( [INFO] ), в інтересах неповнолітньої доньки [PERSON] ( [INFO] ). За змістом частин 1 та 3 статті 1272\~ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. У випадку, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Аналогічні роз`яснення викладені в пункті 24постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування». Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Відповідного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17, провадження № 61-41480св18. Не є поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини,необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Отже, правила частини третьої статті 1272\~ЦК України можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними. Як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272\~ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини відносяться причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Якщо ж у спадкоємця таких перешкод для подання заяви не було, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Аналогічний правовий висновок зроблений у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15 та у постановах Верховного Суду від 19 грудня 2018 року у справі № 372/2383/16-ц (провадження № 61-20920св18), від 22 травня 2019 року у справі № 351/2403/17; від 20 лютого 2020 року у справі № 419/3788/17 (провадження № 61-2969св19); від 16 березня 2020 року у справі № 644/5098/17 (провадження № 61-20806св19); від 17 березня 2020 року у справі № 683/2587/18 (провадження № 61-11406св19). Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві. Відповідно до частин першої та другої статті 51\~ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є\~спадкоємці,які прийнялиспадщину.\~За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Подібні висновки, викладені у постановах Верховного Суду: від 03 жовтня 2018 року у справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938 св 18); від 15 січня 2020 року по справі № 200/9984/16-ц (провадження № 61-11977 св 19); від 25 березня 2020 року по справі № 140/871/16-ц (провадження № 61-38046 св 18); від 03 червня2020 року по справі № 297/2591/14-ц (провадження № 61-13025св18); від 20 грудня 2021 року по справі № 502/1603/18 (провадження № 61-10329 св 21); від 10 лютого 2023 року по справі № 604/1379/20 (провадження № 61-12279св22). Крім того, у пункті 24постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7«Про судову практику у справах про спадкування»\~міститься правова позиція, відповідно до якої особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які б могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі\~є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року по справі № 523/9076/16-ц зазначила, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Зазначений висновок підтримано і в постановах Верховного Суду від 30 січня 2020 року у справі № 761/30025/16-ц, провадження № 61-43404 св 18, від 30 квітня 2020 року у справі №352/382/18, провадження №61-40424 св 18. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] звернулася до суду з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] до Одеської міської ради. Разом з тим, у матеріалах справи наявні докази наявності реалізованих спадкових прав [PERSON] після смерті сина [PERSON] . Отже, встановлено, що після смерті\~ [PERSON] є спадкоємці, які прийняли спадщину. За таких умов Одеська міська рада не є належним відповідачем у цій справі. Суд позбавлений можливості самостійно вирішити питання залучення до справи у якості співвідповідача [PERSON] , клопотань про останнє від сторони позивача не надходило. Пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову. При цьому, права позивача на доступ до суду не порушено, так як вона має право звернутися до суду до належного відповідача\~.

Outcome: dismissed