Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-06 00:00:00

До Кілійського районного суду Одеської області звернувся позивач з позовом до Кілійської міської\~ради Ізмаїльського\~району Одеської\~області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, посилаючись на те, що [INFO] помер батько позивача, [PERSON] . За життя спадкодавець склав заповіт на користь позивачки, яким заповів їй земельну ділянку. Позивач своєчасно заяву про прийняття спадщини не подала, уз в`язку із тим, що не знала про наявність заповіту. Вважає, що строк для прийняття спадщини пропустила з поважної причини, у зв`язку з чим просить визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, а саме у три місяці. В судове засідання позивачка не з`явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі, позов підтримала та просила його задовольнити, відповідач також надав заяву про розгляд справи у відсутність їх представника, вказавши, що позов визнають в повному обсязі, проти задоволення не заперечують. Відповідно до ч.3 ст. 200 ЦПК за результатами підготовчого засідання суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до ст. 247\~ч.2\~ЦПК України у\~разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, вивчивши письмові матеріали справи, приходить до висновку про ухвалення рішення у підготовчому засідання про задоволення позовних вимог. Судом встановлено, що [INFO] помер батько позивачки [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] , свідоцтвом про народження та свідоцтвом про укладення шлюбу позивачки. Після смерті спадкодавця залишилося спадкове майно, яке складається із земельної ділянки площею 3,0232, розташованої на території Шевченківської сільської ради Кілійського району Одеської області та належної спадкодавцю, відповідно до витягу Державного земельного кадастру від 03.08.2023 №НВ-5100694712023. Зазначену земельну ділянку спадкодавець заповів позивачці, що підтверджено заповітом від 12.12.2013 та інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори). Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 09.11.2023 №74670200 інформації щодо заведених спадкових справ відсутня. У наданий законом шестимісячний строк для подачі заяви в нотаріальну контору позивачка пропустила у зв`язку із тим, що не знала про наявність заповіту на її користь, у зв`язку з чим нотаріус роз`яснив позивачу, що нею пропущено строк для прийняття спадщини, передбачений ст 1270 ЦК України. Згідно ч.1\~ст.1270 ЦК\~України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до\~ст.1272\~ЦК України,\~ якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Разом з тим, відповідно до ч.3\~ст.1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до роз`яснень наданих у п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272\~ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За таких обставин для прийняття спадщини позивачка мала звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту смерті батька, але не зробила цього вчасно і пропустила строк подання заяви про прийняття спадщини. Причиною цьому стало те, що позивачка не знала про наявність заповіту. Відповідно до правового висновку, викладеного в постанові Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 липня 2021 року у справі №405/7058/19, необізнаність спадкоємця\~про наявність\~заповіту є\~поважною причиною\~пропуску строку\~для прийняття\~спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Враховуючи причини пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини, суд вважає що позивачка пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому він може бути поновлений. Крім того, суд бере до уваги і позицію відповідача, який не заперечує проти позовних вимог, що згідно положень ч. 4\~ст.\~206 ЦПК України\~є підставою для ухвалення рішення про задоволення позову. Визначаючи тривалість додаткового строку суд враховує, що з аналізу положень ст.1270\~та ч. 3 ст.1272 ЦК, вбачається, що тримісячний строк для прийняття спадщини з урахуванням особливих умов реалізації цього права є необхідним та достатнім з точки зору добросовісності і розумності. За таких обставин позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved