Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-10 00:00:00

І. Короткий зміст позовних вимог [PERSON] звернулася до суду з указаним позовом, у якому просить визначити їй додатковий строк на прийняття спадщини в один місяць, для подання заяви до нотаріальної контори/нотаріуса про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її батька [PERSON] , який помер [INFO] . Позов обґрунтовано тим, що [INFO] помер батько позивача - [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина. 23.11.2021 позивач звернулася до Бердичівської державної нотаріальної контори з відповідною заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька, проте їй було відмовлено у зв`язку з пропуском встановленого строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач не мала можливості скористатися своїм правом на прийняття спадщини, адже несла великі душевні та психічні страждання, суттєво погіршився її стан здоров`я, вона постійно хворіє та потребує обстеження у лікарів, оскільки померлий [PERSON] був єдиною її опорою. За час свого життя, [PERSON] повідомляв позивачу, що складе на неї заповіт та усе належне йому майно перейде автоматично до [PERSON] . Позивач постійно проживає за межами України, внаслідок карантинних обмежень, введених через поширення гострої распіраторної хвороби COVID-19, було зупинено рух громадського транспорту, зокрема міжобласного сполучення, позивач не мала можливості вчасно подати заяву про прийняття спадщини. Крім того, в Україні було введено воєнний стан, через війну з державою терористом росією позивач не приїжджала до України, оскільки переживала за своє життя та життя своєї дитини. У позивача наявні об`єктивні, непереборні та істотні труднощі для спадкування, а саме: велика відстань між місцем її постійного проживання та місцезнаходженням спадкового майна. Позивач вважає, що пропущений нею строк для прийняття спадщини пропущений нею з поважних причин, у зв`язку з чим вона змушена звернутися до суду. ІІ. Процедура та позиції сторін Ухвалою суду від 15.08.2023 відкрито загальне позовне провадження із проведенням підготовчого засідання та повідомленням сторін. 15.09.2023 на адресу суду надійшла копія матеріалів спадкової справи, заведеної 15.07.2021 за № 298/2021 після померлого [INFO] [PERSON] , яку було витребувано ухвалою суду від 15.08.2023. 15.09.2023 відповідач [PERSON] подав до суду відзив на позовну заяву, у якому зазначає, що позивач разом з своєю родиною проживає у м. Лодзь, де працює медичною сестрою на швидкій допомозі, має гарний стан здоров`я, жодного доказу про те, що вона постійно хворіє, потребує обстеження у лікарів суду не надано, оскільки цей факт не відповідає дійсності. Позивач, 24.03.2021, на наступний день після смерті батька, приїхала в Україну, а саме в с. Райгородок, де проживав батько і знаходилась тут приблизно 2-3 тижні. Наступного разу приїздила в Україну в кінці липня на початку серпня 2021, проживала у квартирі відповідача [PERSON] два тижні. У подальшому, позивач приїхала в Україну в листопаді 2021, і лише тоді звернулася до нотаріальної контори із заявою. Перешкод позивачу подати заяву нотаріусу ніхто не чинив, жодних поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини у позивача не було. На підставі наведеного, заперечує проти задоволення позову. Ухвалою суду від 20.09.2023 клопотання представника відповідача про витребування доказів задоволено, розгляд справи відкладено. Ухвалою суду від 19.10.2023 закрито підготовчого провадження, справу призначено до судового розгляду. Відповідач [PERSON] подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, проти задоволення позову не заперечує. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. У судовому засіданні представник позивача - адвокат Лукашук О.В. позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Представник відповідача [PERSON] - адвокат Пашковська Н.В. проти задоволення позову заперечила, просила відмовити у його задоволенні з підстав, викладених у відзиві. Фіксування судового процесу здійснювалося за допомогою звукозаписувального технічного пристрою. ІІІ. Національне законодавство, що підлягає застосуванню Згідно з ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом, докази на їх підтвердження, оцінка та мотиви суду Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Бердичівським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), актовий запис №476. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на спадкове майно. 15.07.2021 Бердичівською державною нотаріальною конторою заведено спадкову справу № 298/2021, за заявами дружини [PERSON] , [INFO] та сина [PERSON] , [INFO] про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] . З матеріалів спадкової справи №298/2021 також убачається, що 23.11.2021 до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини звернулася донька померлого [PERSON] - [PERSON] , [INFO] . Постановою державного нотаріуса Бердичівської державної нотаріальної контори Пшеничною Є.С. від 23.11.2021 за № 3647/02-31 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Відповідно до листа Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України від 09.10.2023 за № 91-48792/18/23-Вих, [PERSON] перебувала на території України: з 24.03.2021 по 18.04.2021, 24.07.2021 по 22.08.2021, 21.11.2021 по 23.11.2021. В судовому засіданні допитаний як свідок відповідач [PERSON] , який є рідним братом позивача, пояснив, що на другий день після смерті їх батька приїхала його сестра - позивач і жила у нього, ніхто з приводу спадщини тоді не спілкувався.\~Наступний раз\~вона приїжджала\~в Україну\~у липні\~2021\~і пробула\~місяць чи\~більше,\~а третій\~раз у\~листопаді 2021, з нею не зустрічався, її бачили інші люди. Свідок [PERSON] , син відповідача, пояснив, що не спілкується з бабою і тіткою. Відомо, що тітка приїхала на наступний день після смерті дідуся. Потім приїжджала ще влітку 2021. Свідок [PERSON] , сусідка відповідача [PERSON] , пояснила, що їй відомо, що після смерті свого батька влітку 2021 в Україну приїжджала позивач. Свідок [PERSON] , сусідка відповідача, має неприязні відносини з позивачем та іі матір`ю- відповідачем у справі. Пояснила, що їй відомо, що позивач після смерті батка у [NUMBER] проживала у відповідача, також приїжджала ще влітку 2021 з чоловіком. Свідок [PERSON] , яка є хрещеною матір`ю дитини [PERSON] , пояснила, що їй відомо, що позивач проживала після смерті батька у відповідача , вони їздили ще до матері в лікарню. Свідок [PERSON] , теща [PERSON] , пояснила, що [PERSON] приїхала відразу після поховання [PERSON] , на наступний день, та пробула в Україні десь місяць, проживала у брата [PERSON] та вони разом їздили до їх матері у лікарню. Влітку [PERSON] приїжджала з чоловіком та була більше двох тижнів. Свідок [PERSON] , тесть [PERSON] , повідомив, що [PERSON] на похорон батька [PERSON] не встигла, приїхала після поховання і була в Україні місяць, потім приїхала в липні з чоловіком і теж десь місяць була в Україні. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Подібний висновок викладений Верховним Судом у постанові від 17 березня 2021 року у справі № 638/17145/17 (провадження № 61-17764св20). Отже, практика суду касаційної інстанції у цій категорії справ є сталою та незмінною. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна передусім стосуватися періоду часу від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом згаданого шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Так, суд критично ставиться до аргументів позивача про неможливість прибути на територію України та звернутись до нотаріуса через наявні карантинні обмеження, введення воєнного стану на території України, тощо, оскільки саме лише перебування за межами країни не є поважною причиною пропуску строку для подання спадкоємцем заяви про прийняття спадщини, яка унеможливила чи в інший спосіб перешкодила їй вчасно здійснити таку дію. Процедура подання заяви про прийняття спадщини визначена пунктом 3 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року за № 282/20595 (далі - Порядок № 296/5), відповідно до пункту 3.5 глави 10 якого якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним способом (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. Згідно з підпунктами 3.11.3, 3.11.6 пункту 3.11 глави 3 Положення про порядок вчинення нотаріальних дій в дипломатичних представництвах та консульських установах України, затвердженого спільним наказом Міністерства юстиції України, Міністерства закордонних справ України від 27 грудня 2004 року № 142/5/310, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27 грудня 2004 року за № 1649/10248, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати консулу заяву про прийняття спадщини. Письмова заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто консулу. Справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою. Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається консулом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю пропонується надіслати заяву, оформлену належним способом, або прибути особисто до консула. У постанові від 13 квітня 2023 року у справі № 607/13549/21 (провадження № 61-562св23) Верховний Суд виснував, що в екстрених випадках, коли існує ризик пропущення строку для прийняття спадщини, спадкоємець має право направити нотаріусу за місцем відкриття спадщини електронне повідомлення (аналог телеграми), в якому зазначити про прийняття спадщини, що узгоджується з пунктом 2.1 глави 10 Порядку № 296/5. Відтак законодавство України передбачає альтернативні варіанти процедури прийняття спадщини, що спрощує процес реалізації прав спадкоємців. Отже, позивач не була позбавлена можливості звернутися із відповідною заявою про прийняття спадщини до посольства України в іноземній країні, яке виконує консульські функції, або подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини через засоби поштового чи електронного зв`язку. Також, суд враховує, що позивач перебувала на території України у період: 24.03.2021 по 18.04.2021, 24.07.2021 по 22.08.2021, натомість маючи змогу звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, з такою не зверталася. Інших допустимих доказів, які б свідчили про існування обставин, що унеможливлювали б звернення [PERSON] до органів нотаріату із заявою про прийняття спадщини у вказаний період матеріали справи не містять. Установивши, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини, не навівши обставин, що створювали об`єктивні та непереборні труднощі для неї щодо подання такої заяви, суд дійшов висновку про відсутність підстав для надання додаткового строку для прийняття спадщини. За наведеного підстави для задоволення позову відсутні. V. Розподіл судових витрат На підставі ст. 141 ЦПК України, оскільки судом відмовлено в задоволенні позовних вимог, судовий збір покладається на позивача.

Outcome: dismissed