Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-06 00:00:00

02 серпня 2023 року [PERSON] звернулася з позовом до Виконавчого комітету Ізюмської міської ради Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою Дзержинського районного суду міста Харкова від 07 серпня 2023 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовною заявою [PERSON] до Виконавчого комітету Ізюмської міської ради Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Суд вирішив проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Дзержинського районного суду міста Харкова від 04 жовтня 2023 року закрито підготовче провадження по цивільній справі за позовом [PERSON] до Виконавчого комітету Ізюмської міської ради Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Справу призначено до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Дзержинського районного суду м.Харкова (м. Харків пр.Перемоги буд.52-В) У судове засідання позивачка, [PERSON] , не з`явилася, про дату та час судового засідання була повідомлена своєчасно та належним чином, про причини неявки суду не повідомила, через канцелярію суду подала клопотання, в якому просила суд провести слухання справи без її участі, вказала, що позовні вимоги підтримує повністю. Представник Відповідачка, Виконавчого комітету Ізюмської міської ради Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в судове засідання не з`явився, був повідомлений своєчасно та належним чином. 13 вересня 2023 року через канцелярію суду надійшло клопотання від представника Ізюмської міської ради Кисельової Наталії, в якій просить суд провести розгляд справи без участі представника Харківської міської ради, проти задоволення позову не заперечують. Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини. [INFO] в місті Ізюм, Ізюмський район, Харківська область помер батько позивачки- [PERSON] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Ізюмським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Ізюмському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) 30 серпня 2021 року, актовий запис №965. Після його смерті відкрилась спадщина на житловий будинок, який розташований за адресою: [ADDRESS] , який належав спадкодавцю на підставі договору купівлі-продажу 7/10 часток жилого будинку, посвідченого приватним нотаріусом Ізюмського міського нотаріального округу Харківської області Банніковим С.І. від 08 травня 2014 року за р. № 717, право власності зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 08 травня 2014 року, реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна 305730963104 та на підставі договору купівлі-продажу 3/10 часток жилого будинку, посвідченого приватним нотаріусом Ізюмського міського нотаріального округу Харківської області Банніковим С.І. від 08 травня 2014 року за р. N№ 714, право власності зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 08 травня 2014 року, реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна 305730963104, та на земельну ділянку пл. 4.8855 га, кадастровий номер 6320485000:04:000:0120, яка належала померлому на підставі Державного акту серії ІІІ-ХР №101882, виданого Барвінківською райдержадміністрацією Харківської області 30. серпня 2002 року та Свідоцтвом про право на спадщину за заповітом, виданого державним нотаріусом Барвінківської державної нотаріальної контори Харківської області Захаровою Н.В. 31 серпня 2012 року за реєстром № 1504, зареєстрованого виконкомом Ізюмської міської ради Харківської області в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 05 липня 2019 року, реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна 1868185363204. На час смерті померлий [PERSON] в зареєстрованому шлюбі не перебував, шлюб з [PERSON] був розірваний 27 травня 2003 року, що підтверджується свідоцтвом серії [NUMBER] , виданим відділом реєстрації актів громадянського стану Ізюмського міського управління юстиції 10 червня 2003 року, актовий запис 128. Родинні відносини між позивачкою та спадкодавцем підтверджуються свідоцтвом про народження [PERSON] серії [NUMBER] , видане Ізюмським міським відділом ЗАГС Харківської області 20 лютого 1980 року, актовий запис №116. Зважаючи на оголошений з 24 лютого 2022 року в Україні воєнний стан, активні бойові дії на території Харківської області, позивачка з об?єктивних причин була позбавлена можливості звернутися у шестимісячний строк після відкриття спадщини з заявою про прийняття спадщини. Шестимісячний термін спливав 28 лютого 2022 року. Одночасно з цим, оголошений в країні воєнний стан, активні бойові дії на території Харкова і Харківської області, систематичні обстріли території м. Ізюма обмежили роботу державних установ, в тому числі і нотаріальних контор (державних та приватних) та зробили неможливим своєчасне звернення до нотаріуса у встановленийй строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Приватним нотаріусом Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області Мацокіною Н.О. заведена спадкова справа за №9/2023, що підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі №70996408 від 26 липня 2023 року. 26 липня 2023 року приватним нотаріусом Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області Мацокіною Н.О. винесено постанову про відмову у видачі позивачці свідоцтва про право на спадщину за законом з підстави пропуску строку для прийняття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини, згідно з ч.3 ст.1223 ЦК України. Відповідно до положень ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.ст. 1220-1221, 1223 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, що визначається ст. 1261 ЦК України. Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, а з урахуванням пункту 3 Постанови Кабінету Міністрів від 28 лютого 2022 року 3164 «Деякі питання в умовах воєнного стану», відповідно до якого перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Згідно з ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже законодавчо передбачено, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. З урахуванням веденого в Україні Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року воєнного стану, у позивача виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасної подачі заяви про прийняття спадщини. Позивачка пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч.2 ст.1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Відповідно до постанови ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17.10.2018, незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, враховуючи, що позивач об`єктивно не могла раніше звернутися до нотаріуса, оскільки не знала достовірно, що спадкодавець помер, то, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємицею поважними та визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном в три місці. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved