Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-06 00:00:00

\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ТОВ «Профіт Файненс» звернулося до суду з позовом до [PERSON] , в якому просило стягнути з відповідачки на свою користь заборгованість у розмірі 19182,68 грн., яка складається з основної суми заборгованості 6670,31 грн., заборгованості за нарахованими процентами по кредиту 11565,95 грн., суми 3% річних від основної суми заборгованості за період прострочення повернення кредиту 346,18 грн., суми 3% річних від суми процентів за період прострочення повернення відсотків 600,24 грн., витрати на сплату судового збору та на професійну правничу (правову) допомогу. Вимоги мотивує тим, що 21.10.2012 року ПАТ «Дельта Банк» надав [PERSON] кредит у розмірі 15000 грн. згідно заяви №001-05758-311012. Відповідачці надано кредитні кошти на 48 місяців зі сплатою відсотків в розмірі 9,99% річних за користування кредитом. 02.06.2020 між ПАТ «Дельта Банк» та ТОВ «Профіт Файненс» був укладений договір №2253/К про відступлення прав вимог, з додатками до нього, відповідно до якого право вимоги до позичальника [PERSON] за кредитним договором відступлено позивачу. Станом на дату звернення до суду з цим позовом, розмір заборгованості відповідачки за кредитним договором становить 19182,68 грн., в тому числі: основна сума заборгованості - 6670,31 грн.; заборгованість за нарахованими процентами по кредиту 11565,95 грн.; сума 3% річних від основної суми заборгованості за період прострочення повернення кредиту 346,18 грн.; сума 3% річних від суми процентів за період прострочення повернення відсотків 600,24 грн. Позивач зазначив, що банк свої зобов`язання за договором виконав у повному обсязі, однак відповідачка не надавала своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору внаслідок чого утворилась заборгованість, яка становить 19182,68 грн. \~ \~ \~ \~10.11.2023 року по справі було відкрито провадження та розгляд справи призначено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. В судове засідання представник позивача не з`явився, надіслав до суду заяву, в якій зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просив розглянути справу у його відсутності. \~ \~ \~ \~Відповідачка в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву, в якій позовні вимоги ТОВ «Профіт Файненс» про стягнення з неї коштів не визнала, зазначивши, що кредитної заборгованості перед ПАТ «Дельта Банк» не має, у відділенні даного банку картку було знищено. Кредитний договір укладався строком на 48 місяців. Після спливу даного строку банк не звертався до неї з вимогою про стягнення заборгованості. З часу закінчення строку дії кредитного договору, а також укладення між банком та позивачем договору про відступлення прав вимоги пройшли строки позовної давності, у зв`язку з чим просить у задоволенні позовних вимог відмовити. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Матеріалами справи встановлено, що згідно із заявою №001-05758-311012 від 31.10.2012 року, інформаційної довідки про кредит між Публічним акціонерним товариством «Дельта Банк» та [PERSON] укладено кредитний договір, згідно з яким остання отримала кредит у сумі 15000,00 грн., строком на 48 місяців. Розмір процентної ставки становить 9,99% річних, процентна ставка є фіксованою. Розмір комісії за обслуговування кредитної заборгованості становить 3,49% в місяць. Дана заява підписана [PERSON] . Згідно із заявою про надання/перерахування кредитних коштів від 31.10.2012 року [PERSON] просила здійснити надання кредитних коштів відповідно до умов кредитного договору №001-05758-311012 від 31.10.2012 у сумі 15000,00 грн. шляхом їх зарахування на рахунок № [NUMBER] , який відкритий в ПАТ «КБ «Надра» Відділення №0599 Житомирське РУ, код Банку 380764, з подальшим перерахуванням цих коштів на рахунок № [NUMBER] , який відкритий в ПАТ «КБ Надра», код Банку 380764. Меморіальним ордером №0410009 від 01.11.2012 року стверджується, що [PERSON] отримала кредит у розмірі 15000,00 грн. Відповідно до п.3.1 заяви №001-05758-311012 від 31.10.2012 року погашення кредитної заборгованості здійснюється щомісячно не пізніше 31 числа кожного місяця, шляхом зарахування коштів у сумі 904 грн. відповідно до Графіку платежів. Графіком платежів визначено дати погашення кредиту, суму платежів, їх складових частин. Останньою датою погашення кредиту є 31.10.2016 року. 02.06.2020 року між ПАТ «Дельта Банк» та ТОВ «Профіт Файненс» був укладений Договір №2253/К про відступлення прав вимог з додатками до нього, відповідно до якого право вимоги до позичальника [PERSON] за кредитним договором відступлено позивачу. Відповідно до п. 1. Договору про відступлення, банк відступає новому кредитору належні банку, а новий кредитор набуває права вимоги банку до: позичальників фізичних осіб, зазначених у додатку № 1 до цього договору, включаючи права вимоги до правонаступників боржників, спадкоємців боржників, за кредитними договорами (договорами про надання кредиту (овердрафту) тощо, з урахуванням усіх змін, доповнень і додатків до них, згідно з реєстром у Додатку № 1 до цього Договору. З Витягу з Додатку №1 до Договору 2253/К про відступлення права вимоги від 02.06.2020 року слідує, що [PERSON] є боржником за кредитним договором №001-05758-311012, сума заборгованості станом на 02.06.2020 року становить 18236,26 грн., яка складається з: 6670,31 грн. суми заборгованості за основною сумою боргу; 11565,95 грн. заборгованості за нарахованими процентами за кредитом. Згідно зі\~статтею 512\~ЦК України\~кредитор у\~зобов`язанні може\~бути замінений\~іншою особою\~внаслідок передання\~ним своїх\~прав іншій\~особі за\~правочином (відступлення\~права вимоги); правонаступництва; виконання\~обов`язку\~боржника поручителем\~або заставодавцем\~(майновим\~поручителем); виконання обов`язку боржника третьою особою. Кредитор у зобов`язанні може бути замінений також в інших випадках, встановлених законом. Статтею 514 ЦК України встановлено, що до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до статті 516 ЦК України заміна кредитора у зобов`язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо боржник не був письмово повідомлений про заміну кредитора у зобов`язанні, новий кредитор несе ризик настання несприятливих для нього наслідків. У цьому разі виконання боржником свого обов`язку первісному кредиторові є належним виконанням. У частині другій статті 517 ЦК України передбачено, що боржник має право не виконувати свого обов`язку новому кредиторові до надання боржникові доказів переходу до нового кредитора прав у зобов`язанні. З правової позиції висловленої Верховним Судом України в постанові від 23.09.2015 року у справі №6-979цс15 слідує, що за змістом вказаних вище положень закону, боржник, який не отримав повідомлення про передачу права вимоги іншій особі, не позбавляється обов`язку погашення заборгованості, а лише має право на погашення заборгованості первісному кредитору і таке виконання є належним. У частинах першій, третій\~статті 509 ЦК України\~вказано, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Статтею 629 ЦК України, передбачено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. За правилами\~ст. 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч. 1\~ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту (ст. 527 ЦК України). Згідно до\~статті 1054 ЦК України\~у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Особливості регулювання відносин за договором про надання споживчого кредиту встановлені законом. Відповідно до частини другої\~статті 1050 ЦК України, у редакції чинній на час правовідносин сторін, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням); то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до\~статті 1048 цього Кодексу. Відповідно до\~ст.\~525\~ЦК України одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ст.ст.\~611,\~615 ЦК України\~у випадку порушення зобов`язання, настають правові наслідки, встановлені договором. Після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою\~статті 1050 ЦК України\~право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється. Права та інтереси кредитодавця в охоронних правовідносинах забезпечуються частиною другою\~статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання. Згідно ст.ст. 12, 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що банк повністю виконав умови кредитного договору та надав відповідачці [PERSON] кредит. Відповідачка [PERSON] не заперечила проти отримання кредиту, проте зазначила, що кредитної заборгованості перед ПАТ «Дельта Банк» не має, не підтвердивши це відповідними доказами. В свою чергу позивачем не надано розрахунку кредитної заборгованості, що не надає можливості суду встановити дату останнього платежу в рахунок погашення заборгованості за договором кредиту, довідку про видачу кредитної картки, строку її дії тощо. Як встановлено судом, дата погашення кредиту згідно графіку платежів є 31 жовтня 2016 року. Умовами кредитного договору не передбачено збільшення термінів позовної давності. Зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом (ч. 1\~ст. 598 ЦК України). Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (ч. 1\~ст. 599 ЦК України). Згідно з ч. 1\~ст. 1049 ЦК України\~позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. За таких обставин, у позивача відсутні підстави для стягнення з боржника заборгованості за процентами, а також неустойки після закінчення строку дії кредитного договору. Викладене відповідає висновкам Верховного Суду Касаційного цивільного суду, які відображені у постанові від 12 червня 2019 року у справі № 757/22765/15-ц, провадження 61-12227св18. [PERSON] як позичальник зобов`язана була повернути кредит в повному обсязі до 31.10.2016 року. В той же час [PERSON] заявила про застосування наслідків спливу строків позовної давності. Одним з видів порушення зобов`язання є прострочення - невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк. Відповідно до частини п`ятої\~статті 261 ЦК України\~за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання. Згідно\~ст. 256 ЦК України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Відповідно до\~ст.\~257\~ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Частина 1\~ст.261 ЦК України\~зазначає, що перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Частина 3\~ст. 267 ЦК України\~встановлює, що позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Згідно ч.4 ст.267 ЦК України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Відповідно до\~ст.\~266\~ЦК України зі впливом позовної давності до основної вимоги вважається, що позовна давність спливла і до додаткової вимоги. Стосовно визначення моменту, коли позивач мав довідатись про своє порушене право та з якого почала свій перебіг позовна давність стосовно вимог позивача, Верховний суд України у своєму правовому висновку, сформованому у Постанові від 29 жовтня 2014 року у справі № 6-152цс14, зазначив, що для правильного застосування частини 1\~статті 261 ЦК України\~при визначенні початку перебігу позовної давності має значення не тільки безпосередня обізнаність особи про порушення її прав, а і об`єктивна можливість цієї особи знати про обставини порушення її прав. Верховний суд України зауважив, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу. Порівняльний аналіз термінів «довідався» та «міг довідатися», що містяться в\~статті 261 ЦК України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх майнових прав, а тому доведення факту, через який позивач не знав про порушення свого цивільного права і саме з цієї причини не звернувся за його захистом до суду, недостатньо. Матеріали справи доводять, що про порушення свого права ПАТ «Дельта Банк» дізнався 01.11.2016 року, а тому строк позовної давності для банку закінчився 01.11.2019 року. Поза межами строку позовної давності між ПАТ «Дельта Банк» та ТОВ «Профіт Файненс» 02.06.2020 року було укладено договір про відступлення прав вимоги. Згідно ст.262 ЦК України заміна сторін у зобов`язанні не змінює порядку обчислення та перебігу позовної давності. В свою чергу для позивача ТОВ «Профіт Файненс» строк позовної давності закінчився 02.06.2023 року. Згідно матеріалів справи позивач ТОВ «Профіт Файненс» звернувся до суду з позовом до [PERSON] 13.10.2023 року. За таких обставин, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову та про відмову в задоволенні заявлених вимог позивача. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed