Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-10 00:00:00

Акціонерне товариство «Акцент-Банк» звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором б/н від 27 серпня 2020 року. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 27 серпня 2023 року [PERSON] приєдналася до Умов та Правил надання банківських послуг в "А-Банку" з метою отримання банківських послуг та відкриття банківського рахунку. На підставі вказаної анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в "А-Банку" відповідачкою ініційовано встановлення кредитного ліміту на її банківський рахунок та отримання платіжної картки, як засобу доступу до зазначеного рахунку. Відповідачці надано кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 44.4% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом. Відповідачка погодилася з тим, що підписана анкета-заява про приєднання до умов та правил надання банківських послуг разом з Умовами та правилами, які викладені на банківському сайті, складає між нею та банком договір. Це підтверджується її підписом у раніше згаданій заяві. Позивач свої зобов`язання за вказаним договором виконав у повному обсязі, а саме надав відповідачці кредит у розмірі встановленому в договорі. У свою чергу, відповідачка не повернула своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом та відсотки відповідно до умов кредитного договору, у зв`язку з чим станом на 12 серпня 2023 року виникла заборгованість на загальну суму 14651,31 гривень. Враховуючи те, що в добровільному порядку відповідачка її не погашає, на даний час від виконання взятих на себе зобов`язань ухиляється, представник АТ "Акцент-Банк" просить задовольнити позов: стягнути з відповідачки на користь позивача вказану суму боргу та судові витрати. Представник позивача в судове засідання не з`явився, в направленій до суду позовній заяві просив розглядати справу у його відсутності, проти заочного розгляду справи не заперечував. Відповідачка в судове засідання не з`явилася. Представник відповідачки адвокат Мищишин І.Я. подала відзив у якому зазначила, що її довірителька не погоджується із вказаною сумою заборгованості. Зокрема звернула увагу суду на те, що 24 лютого 2022 року Указом Президента 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» було введено воєнний стан у державі, а також Закон України від № 2120-ХІ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного часу», набрав чинності 17 березня 2022 року. Згідно пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК штрафи, неустойка, пеня і інші платежі, як захід відповідальності за цей період ці суми не нараховуються за такими договорами і підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем) (на відміну від мораторію, який передбачає лише відстрочення). Дія п. 18 Прикінцевих положень ЦК України розповсюджується на усі види кредитних (позикових) боргових зобов`язань, як перед юридичними, так і перед фізичними особами (не на заборгованість по комунальних платежах, тощо). Дія розповсюджується як на відповідальність, визначену статтею 625 ЦК України, так і на інші види відповідальності, визначені відповідними кредитними договорами: штрафи, неустойку, пеню та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами (перелік таких платежів не є вичерпним). Строк дії таких обмежень триває включно із 24 лютого 2022 року і на період дії воєнного, надзвичайного стану та тридцятиденний строк після його припинення або скасування. Дія цієї правової норми у часі (пункт 18) має ретроспективну дію і поширюється також на кредитні договори і позики, які укладені до 17 березня 2022 року (закон № 2120 від 15 березня 2022 року). Виходячи із\~розрахунку наданого\~позивачем по\~справі,\~реальна заборгованість\~ [PERSON] \~станом на\~24\~лютого 2023\~року складає\~4992\~грн.\~Також представник\~відповідачки відмітила,\~що [PERSON] \~є особою\~з інвалідністю,\~тому з\~початком дії\~воєнного стану\~в неї\~виникли трудності\~із погашенням\~кредитної заборгованості.\~Будь-якого\~іншого виду\~доходу в\~неї немає,\~крім соціальної\~пенсії по\~інвалідності.\~Також відповідач\~по справі\~здійснює догляд\~за своєю\~свекрухою,\~яка також\~є особою\~з другою\~групою інвалідності\~та потребує\~стороннього догляду. Вказує, що задоволення позовних вимог, призведе до того, що відповідачка опиниться у скрутному фінансовому становищі. Просила відмовити в задоволенні позову та провести розгляд справи за відсутності представника відповідачки. Дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини, що регулюються нормами цивільного законодавства. Судом встановлено, що між сторонами виникли спірні правовідносини з приводу виконання договірних зобов`язань. 27 серпня 2020 року згідно анкети-заяви [PERSON] приєдналася до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку з метою укладання кредитного договору та отримання кредитної картки. У анкеті- заяві від 27 серпня 2020 року зазначено, що відповідачка згідна з тим, що ця заява разом із Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами становить між нею та банком договір про надання банківських послуг, а також, що вона ознайомилася та погодилася з Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами банку, які були надані для ознайомлення в письмовому вигляді. До позовної заяви позивач додав копії паспорту споживчого кредиту за програмою "Кредитна картка", підписаний електронним підписом, Витяг з Умов та правил надання банківських послуг у АТ "Акцент-Банк", інформаці. про тарифи по картці "Зелена". Відповідно до наданого позивачем розрахунку, сума заборгованості відповідачки за кредитним договором станом на 12 серпня 2023 року складає 14651,31 гривень, що складається з: 9920,14 гривень заборгованість за кредитом, 4731,17 гривень заборгованість за відсотками, 0,00 гривень штраф. Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Отже, враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку АТ «Акцент-Банк» не повернуті, кредитор має право вимагати виконання шляхом зобов`язання боржника виконати обов`язок з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів та обумовлених договором відсотків . Сума заборгованості за кредитом відповідача перед банком становить 14651,31 гривень, з яких 9920,14 гривень заборгованість за кредитом, заборгованість за відсотками становить 4731,17 гривень, що підтверджується наданим позивачем розрахунком заборгованості, з яким погоджується й суд. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Таким чином, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Судом встановлено, що [PERSON] підписала заяву, якою висловила бажання оформити на своє ім`я Кредитну картку. У заяві зазначено, що заявниця ознайомилася та погодилася з Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами банку, які були надані для ознайомлення в письмовому вигляді. В матеріалах справи міститься Паспорт споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка» підписаний [PERSON] простим електронним підписом шляхом підтвердження цієї дії з власного номера телефону. Оскільки [PERSON] 27 серпня 2020 року підписала заяву про приєднання до умов банку та Паспорт споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка», отже вона погодилася з викладеними в заяві та паспорті умовами. Надання банком [PERSON] кредитних коштів шляхом встановлення для користування кредитного ліміту підтверджується\~\~наданим позивачем розрахунком заборгованості та випискою по рахунку відкритому на ім`я відповідачки, з якого видно, що позичальниця активно користувалася кредитним коштами. Не обгрунтованими суд вважає посилання представника відповідачки на положення п.18 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України. Так, вказана норма передбачає, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Таким чином, законодавцем передбачено можливість звільнення позичальника від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення, однак не від обов`язку сплати боргу та обумовлених договором відсотків за кредитом. На підставі досліджених доказів, суд приходить до висновку, що заборгованість за кредитом, яка утворилась станом на 12 серпня 2023 року у сумі 9920,14 грн. та несплачені відсотки в сумі 4731,17 грн. підлягають стягненню з [PERSON] на користь Акціонерного товариства «Акцент - Банк». Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить з того, що позивачем понесено судові витрати по сплаті судового збору у сумі 2684,00 грн., їх розмір є обґрунтованим виходячи з ціни позову. Тому, відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати підлягають стягненню з відповідачки на користь позивача.

Outcome: approved