Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-11 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до Зміївського районного суду Харківської області з позовною заявою, в якій просить суд розірвати шлюб між нею та відповідачем [PERSON] , зареєстрований 26.02.2011 року. В обґрунтування позову вказала, що з 26.02.2011 перебуває в зареєстрованому шлюбі з відповідачем [PERSON] . Від шлюбу сторони мають дітей: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Сімейне життя з відповідачем не склалося через відсутність взаєморозуміння, несумісність характерів, різні погляди на сімейне життя та обов`язки. Шлюбні відносини остаточно припинені, вважає подальше сумісне життя і збереження сім`ї неможливим, таким, що суперечить її інтересам, що є підставою для розірвання шлюбу. Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 20.09.2023 відкрито провадження в справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи про дату, час та місце розгляду справи. 26.10.2023 року від відповідача [PERSON] надійшло клопотання про надання подружжю строку для примирення й збереження сім`ї. Від представника позивача [PERSON] надійшло клопотання про забезпечення її участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції за допомогою системи відеоконференцзв`язку "EASYCON" Судове засідання, призначене на 26.10.202, відкладено в зв`язку з хворобою судді. 23.11.2023 судове засідання відкладено в зв`язку з перебуванням суду в нарадчій кімнаті по кримінальному провадженню. Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 05.12.2023 клопотання представника позивача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції задоволено. Учасники справи в судове засідання, призначене на 12.12.2023 року не з`явились. Позивач подала заяву про розгляд справи за її відсутності. Наполягала на задоволенні позовних вимог, просила їх задовольнити, просила залишити їй шлюбне прізвище та стягнути судові витрати з відповідача. Відповідач надав до суду заяву, в якій наполягав на задоволенні клопотання про надання подружжю строку на примирення. Просив розглянути подане клопотання без його участі. Відповідно до частини 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до частини 1 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Зважаючи на те, що всі особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з`явилися, відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши доводи позовної заяви та письмові докази, додані до неї, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд дійшов наступного: Частинами 1, 3 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Згідно статті 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен з подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Статтею 24 Сімейного кодексу України, крім іншого, визначено, що примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Вирішуючи клопотання відповідача про надання подружжю строку для примирення , суд враховує вище вказанні положення статті 24 Сімейного кодексу України, а також те, що позовна заява надійшла до суду 11 вересня 2023 року, і за 4 (чотири) місяці сторони мали достатньо часу для вжиття заходів для примирення та збереження сім`ї, однак таких дій вчинено не було. Позивач наполягає на розірванні шлюбу, а відповідачем жодних доказів на спростування доводів позовної заяви подано не було. За таких обставин, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання відповідача для встановлення подружжю строку на примирення. Відповідно до Протоколу №7 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зі змінами, внесеними Протоколом №11 (стаття 5), кожен із подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання. Ця стаття не перешкоджає державам вживати таких заходів, що є необхідними в інтересах дітей. Відповідно до ч.2 ст.104 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Згідно з ч.3 ст.105 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до положень статті 110 цього Кодексу. За змістом статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Судом встановлено, що 26 лютого 2011 року між позивачем та відповідачем був укладений шлюб, зареєстрований відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції, актовий запис №172 від 26.02.2011, що підтверджується Свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] від 04.07.2023 (а.с.15). Від шлюбу сторони мають дітей: [PERSON] , [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану Зміївського районного управління юстиції Харківської області актовий запис № 111 від 23.08.2011; [PERSON] , [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим Зміївським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 111 від 18.10.2017 (а.с.16, 17). Частиною 1 статті 82 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Позивач в поданих суду заявах наполягала на задоволенні позовних вимог, а відповідач не надав доказів на спростування доводів позовної заяви. Відповідно до ч.3 статті 109 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка, і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей. Досліджуючи вказані обставини, суд приходить до висновку, що подружні відносини між сторонами фактично припинені, а подальше спільне життя й збереження шлюбу суперечитиме інтересам сторін, в зв`язку з чим позов підлягає задоволенню. Частиною 3 статті 115 Сімейного кодексу України передбачено, що документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище, оскільки заяви про відновлення дошлюбного прізвища від позивачки до суду не надходило, належить залишити їй шлюбне прізвище - " [PERSON] ". Згідно ч.1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. В зв`язку з задоволенням позовних вимог, з відповідача на користь позивача належить стягнути суму сплаченого судового збору (а.с.18). На підставі викладеного,

Outcome: approved