Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-07 00:00:00

У вересні 2023 року\~ позивач [PERSON] звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до відповідача [PERSON] про розірвання шлюбу, посилаючись на наступні обставини. 16 квітня 2010 року вона, [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб у Відділі реєстрації актів цивільного стану Білоцерківського міськрайонного управління юстиції Київської області, про що зроблено актовий запис № 225. Від шлюбу мають двох неповнолітніх дітей: сина [PERSON] , [INFO] та доньку [PERSON] , [INFO] . Спільне сімейне життя не склалося по причині розбіжностей поглядів на життя та сімейні цінності. На протязі останнього року, через щоденну рутину, взаєморозуміння почало зникати, в процесі проживання однією сім`єю та ведення спільного господарства з`явилися суперечки та чвари, почуття кохання і поваги один до одного зникли, а тому спільне проживання між сторонами стало неможливим. На даний час сторони не проживають спільно, сімейні та шлюбні відносини між ними припинені та спільного господарства не ведеться. Даний шлюб існує лише формально та збереження його неможливе, на примирення позивач не погоджується. Просила суд розірвати шлюб між нею та [PERSON] , який зареєстрований 16 квітня 2010 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Білоцерківського міськрайонного управління юстиції Київської області, актовий запис № 225, після розірвання шлюбу залишити прізвище « [PERSON] » (а.с. 1-3). Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.09.2023 року, головуючим суддею визначено Орєхова О.І. (а.с. 18) та матеріали справи передані для розгляду. Відповідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи. 13 вересня 2023 року здійснено запит стосовно відомостей про реєстрацію місця проживання відповідача\~ (а.с. 22). Позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом (ч. 1 ст. 27 ЦПК України). Так, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них (ч. 2 ст. 28 ЦПК України). З матеріалів справи вбачається, що позивач [PERSON] зареєстрована в [ADDRESS] , про що свідчить копія паспорт а з відміткою про місце реєстрації (а.с. 9), адреса проживання: [ADDRESS] . Крім того, разом із [PERSON] проживають/зареєстровані неповнолітні діти [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Зазначене свідчить, що на утриманні та разом проживають з позивачем неповнолітні діти. Наявність у позивача неповнолітніх дітей, також підтверджується наявними в матеріалах справи\~ копіями свідоцтв про народження [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , в яких матір`ю вказана [PERSON] (а.с. 6-7). Тому, позивач [PERSON] має право звернення до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з вищевказаною позовною заявою у відповідності до вимог ч. 2 ст. 28 ЦПК України, а тому вищевказана цивільна справа підсудна Білоцерківському міськрайонному суду Київської області. Окрім цього, 06 жовтня 2023 року\~ за вх. № 44029 судом отримано з відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС у Київській області щодо\~ зареєстрованого місця проживання (перебування) відповідача (а.с. 30). З вказаної інформації вбачається, що [PERSON] , [INFO] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] з 28.03.2018 року. Якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи відповідача (ч. 1 ст. 187 ЦПК України. Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Згідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя.\~ Ухвалою судді від 15 вересня 2023 року прийнято позовну заяву до провадження та відкрито провадження у даній справі. Постановлено провести розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням\~ (викликом) сторін на 04 жовтня 2023 року (а.с. 24-25). Розгляд справи неодноразово відкладався з різних причин, у зв`язку з неявкою відповідача, останній раз до 09 год. 00 хв. 08 грудня 2023 року. В судове засідання 08 грудня 2023 року сторони не з`явилися. Позивач [PERSON] та представник позивача, адвокат Бугаєнко Олександр Григорович, який діє на підставі ордеру, серії АІ № 1457537, свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та договору про надання правової допомоги (а.с. 14-17) надали заяву, отримана та зареєстрована канцелярією суду 04.10.2023 року за вх. № 43244, в якій просили справу за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу розглядати за відсутності позивача та представника. Позовні вимоги підтримують в повному обсязі. У разі неявки в судове засідання відповідача, не заперечують проти заочного розгляду справи, судові витрати залишити за позивачем (а.с. 27). Відповідач [PERSON] надав заяву, отримана та зареєстрована канцелярією суду 23.11.2023 року за вх. № 52348, в якій просив справу за позовом [PERSON] до нього про розірвання шлюбу розглядати у його відсутність (а.с. 40). Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів (ч. 3 ст. 211 ЦПК України). Тому, суд приходить до висновку про можливість проведення судового засідання за відсутності учасників справи, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та прийняття законного і обґрунтованого рішення. Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи № 361/8331/18 від 1 жовтня 2020 року. В зазначеній постанові Верховний Суд виходив з такого: «якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні». Отже, неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Оскільки учасники судового розгляду в судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.\~\~\~\~ Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного. Згідно із ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Згідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи,\~ що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Судом встановлені фактичні обставини та зміст спірних правовідносин. Встановлено, що 16 квітня 2010 року було зареєстровано шлюб між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] у Відділі реєстрації актів цивільного стану Білоцерківського міськрайонного управління юстиції Київської області, про що в Книзі реєстрації шлюбів 2010 року квітня місяця 16 числа зроблено відповідний актовий запис за № 225, де прізвище після реєстрації шлюбу чоловіка [PERSON] , дружини [PERSON] ,\~ що підтверджується наявним в матеріалах справи свідоцтвом про шлюб, серія [NUMBER] , виданого 16 квітня 2010 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Білоцерківського міськрайонного управління юстиції Київської області (а.с. 39). З матеріалів справи убачається, що\~ подружжя від даного шлюбу мають двох неповнолітніх дітей: сина [PERSON] , [INFO] , про що в матеріалах справи свідчить наявна копія свідоцтва про народження, серія [NUMBER] (а.с. 6) та доньки [PERSON] , [INFO] , про що в матеріалах справи свідчить наявна копія свідоцтва про народження, серія [NUMBER] (а.с. 7). Встановлено, що спільне життя у подружжя не склалося, сім`я фактично розпалася, шлюб існує формально. Шлюбні відносини між ними припинені, не проживають разом як подружжя та спільне господарство не ведеться. В їх почуттях зникли любов та взаємоповага. Конфлікти, які виникають в них, створюють умови неможливі для подальшого спільного життя. Позивач вважає, що подальше сумісне життя та збереження сім`ї не можливе. Відповідно до ч. 2 п. 1 ст. 1 СК України, завданням Сімейного кодексу України є зміцнення сім`ї як соціального інституту і як союзу конкретних осіб. Відповідно до ч. 2 п. 3 ст. 1 цього Кодексу,\~ завданням Сімейного кодексу України є побудова сімейних відносин на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки. Згідно ч. 2 ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу, та під час його розірвання. Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду. Частиною 2 статті 110 СК України передбачено, що позов про розірвання шлюбу не може бути пред`явлений протягом вагітності дружини та протягом одного року після народження дитини, крім випадків, коли один із подружжя вчинив протиправну поведінку, яка містить ознаки кримінального правопорушення, щодо другого з подружжя або дитини. Відповідно до ст. 111 СК України, суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. Частина 2 ст. 112 СК України передбачає, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до ч. 1 ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Так, в позовній заяві про розірвання шлюбу, позивач [PERSON] просила суд після розірвання шлюбу, прізвище залишити шлюбне « [PERSON] ». Згідно з ч. 3 ст. 115 СК України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Оскільки, спільне життя у подружжя не склалось, шлюб існує формально, подружжя тривалий час, кожен живе окремим життям та своїми інтересами, сторони сімейного життя не ведуть, шлюбних стосунків не підтримують, позивач наполягає на розірванні шлюбу, а відповідач жодних пояснень з цього приводу не надав, суд приходить до висновку, що родина фактично розпалась та її поновлення неможливе, у зв`язку з чим, шлюб необхідно розірвати. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно із п. 1 ч.ч.1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача. Поняття судових витрат міститься в п. 1 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», де судові витрати передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи. Звертаючись до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу, позивач просила суд залишити судові витрати за нею. Тому, суд вважає за можливим віднести понесені судові витрати у сумі 1073,60 гривень, які документально підтверджуються наявною в матеріалах справи квитанцією (а.с. 4)\~ за рахунок позивача. На підставі викладеного та

Outcome: approved