Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-10 00:00:00

Подільська окружна прокуратура м. Києва в інтересах держави звернулась до суду з позовом [PERSON] про стягнення на користь Державного бюджету України (30%) та бюджету м. Києва (70%) шкоду, заподіяну кримінальним правопорушення у сумі 26 350,00 грн. Вимоги позовної заяви мотивовано тим, що відповідач [PERSON] реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконну порубку дерев, в період з жовтня по листопад 2022 року перебуваючи на території Трухановського острову м. Київ, розташованій за координатами 50.471066, 30.539254, поблизу Подільсько-Воскресенського мосту, на території, що знаходиться у господарському віданні комунальному підприємстві по утриманню зелених насаджень Дніпровського району за допомогою бензинової пили марки STIHL моделі MS 250 спиляв та в подальшому розпиляв на колоди у вказаному лісовому насадженні одинадцять сиро ростучих дерев породи «Сосна», діаметром на пнях 32 см., 40 см., 37 см, 29 см, 30 см, 32 см, 34 см, 29 см, 24 см, 35 см, 34 см відповідно до ступення припинення їх росту. Згідно із листом Державної екологічної інспекції Столичного округу від 28.12.2022 № 3/1/6/6-27/2741 шкода, заподіяна зеленим насадженням на острові Труханів, за координатими 50.4707278, 30.5396523. Умисними діями [PERSON] заподіяв шкоди територіальній громаді м.Києва на загальну сумму 26 350,00 грн. Шкода, завдана [PERSON] незаконною порубкою дерев, не відшкодована. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 04 травня 2023 року відкрито провадження у справі та постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Відповідачу ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 04 травня 2023 року разом із доданими до неї додатками була направлена на адресу відповідача зазначену у позові, однак конверт повернувся на адресу суду з позначкою «за закінченням терміну зберігання». Згідно ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Відповідно до ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, справи, що виникають з трудових відносин, а також може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. За змістом ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Судом було вжито всіх заходів для повідомлення відповідача про розгляд даної справи, проте він не скористався своїм процесуальним правом та відзив не подав. За даних обставин, суд вирішує справу за наявними матеріалами, що передбачено ч. 8 ст. 178 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає необхідним позов задовольнити частково, виходячи з наступного. З протоколу огляду місця події від 15.12.2022 року, вбачається, що під час перебування на території Трухановського острову м. Київ, розташованому за координатами 50.471066, 30.539254 поблизу Подільського - Воскресенського мосту на території, що знаходиться у господарському віданні Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Дніпровського району в порушення вищевказаних норм діючого законодавства України, усвідомлюючи суспільно - небезпечні наслідки, за допомогою бензинової пили марки STIHL моделі MS 250 спиляв та в подальшому розпиляв на колоди у вказаному лісовому насаджанні одинадцять сиро ростучих дерев породи «Сосна», діаметром на пнях 32 см., 40 см, 37 см,29 см,30 см,32 см,34 см,29 см,24 см,35 см, 34 см відповідно до ступеня припинення їх росту. Надалі продовжуючи свій злочинний умисел, спроямований на порубку дерев, [PERSON] перебуваючи на території Труханового острову м. Київ, за координатам 50.4707278, 30.5396523 поблизу Подільсько - Воскресенського мосту, що знаходиться на території у господарському віданні Комунальному підприємтсву по утриманню зелених насаджень Дніпровського району де в порушення норм діючого законодавства за допомогою бензинової пили марки STIHL моделі MS 250 спиляв та в подальшому розпиляв на колоди у вказаному лісовому захисному насадженні два сиро ростучих дерева породи «Сосна» діаметром на пнях 29 см. та 39 см. Відповідно до ступеня припинення їх росту. Вироком Дніпровського районного суду м. Києва від 13 березня 2023 року [PERSON] визнано виним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України та призначено покарання у виді штрафу в розмірі однієї тисячі п`ятсот неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 25 500 ( двадцять п`ять тисяч п`ятсот) грн. та стягнуто з [PERSON] витрати на проведення судової експертизи СЕ-19/111-22/55507-ТР від 29.12.2022 року у сумі 4530 грн. 72 коп. Зі змісту вказаного вироку суду вбачається, що у жовтні - грудні 2022 року у [PERSON] , який перебував за місцем свого мешкання , а саме за адресою: [ADDRESS] , виник умисел, спрямований на незаконну порудбу дерев із породи "Сосна", які розташовувались поблизу Подільсько-Воскресенського мосту на острові Труханів м. Києва. Так, своїми умисними протиправними діями [PERSON] заподіяв майнову шкоду територіальній громаді міста Києва, в особі Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Дніпровського району, на загальну суму 26350,00 грн. Згідно з розрахунком розміру шкоди заподіяної державі внаслідок незаконної рубки дерев вбачається, що загальний розмір ймовірної шкоди, поподіяної зеленим насадженням на Острові Труханів за координатами 50.4707278, 30.5396523 становить 2900*4=11600 грн. 00 коп. Також, згідно складеного розрахунку розмір ймовірної шкоди, заподіяної зеленими насадженнями на острові Труханів з координатами 50.471066.3, 30.539254 становить 14 750 грн. 00 коп. Таким чином судом встановлено, що заподіяна шкода лісу в сумі 26 350 грн.00 коп наразі є невідшкодованою. Відповідно до п.3 ст.131-1 Конституції України на прокуратуру покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Згідно зі ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Частиною 3 статті 4 ЦПК України передбачено право осіб, яким законом надано повноваження звертатися до суду в інтересах інших осіб, звертатися до суду у випадках, визначених законом. Право прокурора на звернення до суду у визначених законом випадках та участь у розгляді судом справ за його позовами передбачено ч.3 ст.56 ЦПК України. Згідно зі ст.13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності українського народу. Від імені українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування. Сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами (ст.10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Відповідно до ст.1 Лісового кодексу України, ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави. Відповідно до ст. 1,5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» основним завданням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, є збереження природних ресурсів у тому числі лісів. Статтею 15 цього Закону визначено, що місцеві ради в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього середовища. Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», п. «б» ч.1 ст.33 Закону надає виконавчим органам рад повноваження щодо здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів. Статтею 66 Конституції України встановлено обов`язок кожної особи не заподіювати шкоду природі, відшкодовувати завдані ним збитки. За змістом статей 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди є одним із способів захисту цивільних пра (п.8, ч.2 ст.16 ЦК України). В силу ст.1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що шкода, завдана державі незаконною порубкою дерев у розмірі 26 350 (двадцять шість тисяч триста п`ятдесят) гривень, підлягає відшкодуванню відповідачем, який її заподіяв, оскільки його дії були неправомірними, між діями і заподіяною шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина відповідача [PERSON] . На підставі ст.141 ЦПК України, судовий збір по справі підлягає стягненню з відповідача на користь держави. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved