Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-29 00:00:00

Представник позивача в інтересах позивача [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача АТ КБ «Приватбанк», мотивуючи свої вимоги тим, що [PERSON] є клієнтом АТ КБ «Приватбанк». Між АТ КБ «Приватбанк» та [PERSON] було укладено договір № SAMDN55000032696432 від 11.03.2010 року на підставі якого відкрито картковий рахунок № [NUMBER] (IBAN: [NUMBER] ). На карті «Універсальна Gold» за номером [NUMBER] банком був розрахований кредитний ліміт у розмірі 20 000 грн., що наданий банком для потреб клієнта. В результаті шахрайських дій та невжиття банком заходів щодо безпеки з карткового рахунку [PERSON] було стягнуто кошти в сумі 34 000 грн. кредитних коштів. Окрім того зазначену картку було приєднано до сервісу Apple Pay без запиту та згоди Позивача. По жодній із транзакций, а це транзакція о 11:53:52 на списання суми в розмірі 31 198,57 грн. та транзакція о 11:54:36 на списання суму в розмірі 2806,96 грн., не приходили від банку жодні смс повідомлення з паролями підтвердження операції. Банком неправомірно здійснено підняття кредитного ліміту до 34000 грн. 05.01.2023 року через застосунок «Viber» о 13 год. 20 хв. [PERSON] отримала повідомлення від Приватбанку про те, що її картки заблоковано через спробу списання коштів третіми особами. Після цього повідомлення, позивачка одразу звернулась до банку за номером телефону 3700, де оператором банку їй повідомили, що по її картці відбулося несанкціоноване списання грошових коштів у розмірі 34 000 грн. кредитного ліміту. Позивачка повідомила оператору банку про те, що карткою не користувалася та кредитних коштів у розмірі 34 000 грн. вона не знімала та заблокувала картку. Того ж дня, [PERSON] звернулась до територіального відділення АТ КБ «Приватбанк» в м.Андрушівка для з`ясування обставин та заміни заблокованої карти. Карта за номером [NUMBER] була відібрана працівником банку та видана нова за номером [NUMBER] . Дана обставина свідчить про те, що позивач своєї карти не втрачала. У відділенні [PERSON] було повідомлено, що до 05.01.2023 року доступна сума кредитного ліміту становила 20 000 грн., а 05.01.2023 року банком було збільшено кредитний ліміт з 20 000 тис. до 34 000 тис. гривень. Позивач повідомила, що вона не ініціювала підняття кредитного ліміту та не знімала зазначену суму. [PERSON] як клієнту АТ КБ «Приватбанк» не приходили від банку жодні смс повідомлення з паролями підтвердження операції, жодним чином (не дзвінком, не смс повідомленням, не повідомленням у застосунок Viber, не листом на електронну адресу Позивача) не була повідомлена про збільшення третіми особами кредитного ліміту до 34 000 грн. У цей же день [PERSON] звернулась до департаменту кіберполіції відділ протидії кіберзлочинам в Житомирській області НПУ із заявою про вчинення кримінального правопорушення щодо несанкціонованих нею платежів і викрадення грошових кредитних коштів у розмірі 34 000 грн. 17.01.2023 року у БРВП ГУ НП в Житомирській області за заявою [PERSON] до ЄРДР внесено інформацію про вчинення кримінального правопорушення, кваліфікованого за ч. 3 ст. 190 КК України. На даний час досудове розслідування триває. 03.02.2023 року [PERSON] звернулася до AT КБ «Приватбанк» з заявою про неналежні перекази та несанкціоновані зняття готівки з її банківської картки, до якої додала копію витягу з ЄРДР від 17.01.2023 № 12023060480000107, в якому вона є потерпілою, також в цій заяві вона просила банк припинити нарахування процентів за договорами та вжити заходів щодо повернення на її рахунок коштів, списаних в результаті неналежних переказів та несанкціонованого нею зняття готівки. На заяву AT КБ «Приватбанк» 15.02.2023 року надав відповідь, де зазначив деякі пункти Умов та правил надання банківських послуг та повідомив, що Банк не має можливості повернути грошові кошти, а у випадку впевненості в наявності шахрайських дій щодо списання грошових коштів, рекомендовано звернутись до правоохоронних органів. Крім того Банк зазначив, що буде намагатись максимально ефективно співпрацювати з правоохоронними органами для повного з`ясування усіх обставин справи. 03.03.2023 року [PERSON] надіслала заяву до AT КБ «Приватбанк» про надання інформації за фактом шахрайських дій по її картковому рахунку з необхідним переліком запитань. Відповідь на заяву надійшла на електронну адресу Позивача 15.03.2023 року. Зі змісту відповіді відповідача вбачається, що Банк не знайомився із текстом заяви Позивача щодо надання інформації, на жодне із поставлених запитань відповіді надано не було. 23.02.2023 року ознайомившись з матеріалами кримінальної справи позивачу стало відомо, що за картковим рахунком відбулося дві транзакції шляхом списання грошових коштів у період часу менше однієї хвилини, а саме: о 11:53:52 списано переказ на суму 31 198,57 грн. та о 11:54:36 списано переказ на суму 2806,96 грн. на карта/рахунок одержувача [NUMBER] через термінал MONO011, банк, що прийняв транзакцію JSC «UNIVERSAL BANK». [PERSON] нікому свою картку не надавала, не втрачала її, ПІН-код не розголошувала, а списання грошових коштів відбулося внаслідок шахрайських дій, таємного викрадення грошових коштів, оскільки списання коштів з рахунку [PERSON] відбулося поза її волею, не з її вини та за відсутності поінформованості про проведення банком операцій за її банківським рахунком. Крім цього, у позивача у застосунку «Приват24» встановлено обмеження щодо оплати в інтернеті 2 грн. в день та зняття готівки 3 400 грн. в день. 05.01.2023 року о 11:52 через технічний засіб електронних комунікацій [PERSON] отримала електронні листи від AT КБ «Приватбанк», де зазначається, що її карту за номером [NUMBER] активовано в Apple Pay без запиту та згоди позивача. Тобто, шахраї за хвилину до списання грошових коштів активували карту в додатку. Додаток Apple Pay наявний лише у телефонах iPhone, а [PERSON] не являється користувачем телефону зазначеної марки. Вважала, що банком неправомірно здійснено підняття кредитного ліміту до 34 000 грн. По жодній із транзакцій не приходили від банку жодні смс повідомлення з паролями підтвердження операції. У наступних своїх листах, які були отримані позивачем на електронну пошту від відповідача, банк фактично визнав, що несанкціоновані дії по картковому рахунку [NUMBER] (IBAN: [NUMBER] ) номер карти [NUMBER] були проведені шахраями (третіми особами) та самостійно заблокував картки вже після списання грошових коштів о 11:56. Позивач не вчиняла розрядження щодо списання/перерахунку коштів, та будь-які інші дії, що могли б призвести до списання грошових коштів з її рахунків, оскільки [PERSON] не повідомляла будь-яку інформацію щодо власної картки, в тому числі її номеру, терміну дії та CCV-код. Разом з тим, Позивач вважає, що вона потерпіла від злочинної недбалості та незабезпеченням AT КБ «ПриватБанк» належної безпеки її особистих даних, в зв`язку з чим відповідач надав можливість шахраям 05.01.2023 року збільшити по її картці кредитний ліміт з 20 000 грн. до 34 000 грн. та зняти грошові кошти з її рахунку. При цьому, відповідач відмовляється відновити кредитний ліміт у розмірі 34 000 на картковий рахунок позивача та нараховує відсотки та пеню за користування кредитним лімітом позивачу до теперішнього часу. В даному випадку дії відповідача не відповідають жодній із вимог закону та грубо порушуються права Позивача, у зв`язку з цим [PERSON] змушена звернутися до суду за захистом свого порушеного права. Враховуючи наведене, представник позивача просить зобов`язати Акціонерне товариство комерційний банк "Приватбанк" відновити порушені права [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] , шляхом відновлення стану карткового рахунку [NUMBER] (ІВАN: [NUMBER] ), який відкритий та обслуговується на підставі договору SAMDN55000032696432 від 11.03.2010 року, в Акціонерному товаристві комерційний банк " Приватбанк" (код ЄДРПОУ - 14360570) до того стану, в якому він був перед виконанням фінансових операцій 05.01.2023 року, тобто станом на 04.01.2023 року; припинити нарахування [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] , за картковим рахунком рахунку [NUMBER] (ІВАN: [NUMBER] ), який відкритий та обслуговується на підставі договору SAMDN55000032696432 від 11.03.2010 року, в Акціонерному товаристві комерційний банк "Приватбанк" (код ЄДРПОУ - 14360570) щомісячних платежів, пені, відсотків за користування кредитним лімітом, що утворився в результаті списання коштів внаслідок проведення операції (транзакцїї) 05.01.2023 року на суму 34 000 грн. та скасувати нарахування [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] , за картковим рахунком рахунку [NUMBER] (ІВАN: [NUMBER] ), який відкритий та обслуговується на підставі договору SAMDN55000032696432 від 11.03.2010 року, в Акціонерному товаристві комерційний банк " Приватбанк" (код ЄДРПОУ - 14360570), у тому числі пеню, відсотки та невиконані періодичні зобов`язання, на суму 34 000 грн. та стягнути з відповідача судові витрати, які складаються з витрат на правову допомогу в розмірі 9000,00 грн.. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив задовольнити, підтримав надану до суду відповідь на відзив (а.с.138-140) та пояснив, що відповідач знімає із себе всю вину та перекладає її на позивача. Відповідач визнає, шо кошти з рахунку позивача, були зняті не позивачем, а іншими особами. Відповідачем не доведено, що дії чи бездіяльність позивача призвели до втрати, незаконного використання ПІН-коду, або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції по картковому рахунку. Також, відповідачем, не доведено фактів порушення з боку позивача, інших умов кредитного договору. Відповідач вказує, що позивач приховала від суду, що вона передача особисту конфіденційну інформацію третім особам, якими в подальшому і було знято кошти з її рахунку, однак жодних доказів, даного твердження, не надає, тому, що їх не існує. Посилання відповідача на Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затверджених постановою Правління Національного банку України від 05.11.2014 року №705 не є доречним, так як дана Постанова втратила чинність на підставі Постанови Національного банку № 164 від 29.07.2022 року. В положенні, яке було дійсне на момент переказу коштів з рахунку позивача, а саме: Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затверджене Постановою Національного банку № 164 від 29.07.2022 року, зазначено: - Наданая платіжних послуг у разі виконання помилкової платіжної операції з рахунку неналежного платника, якщо власник рахунку/держатель невідкладно повідомив про платіжні операції з використанням платіжного інструменту, які ним не виконувалися, зобов`язаний негайно після виявлення помилки або після отримання повідомлення (залежно від того, що відбулося раніше) переказати за рахунок власних коштів суму платіжної операції на рахунок неналежного платника. Надавач платіжних послуг зобов`язаний також відшкодувати неналежному платнику суму утриманої/сплаченої неналежним платником комісійної винагороди за виконану помилкову платіжну операцію (за наявності такої комісійної винагороди) (пункт 43 Положення). Власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції (пункт 46 Положення). Таким чином, винність відповідача презюмується. Саме на відповідача законодавством покладений обов`язок провести належне розслідування по факту незаконної операції, за наслідками якого буде доведено факт протиправної поведінки користувача, або відшкодовано збитки, заподіяні користувачу цією операцією. Просив стягнути витрати на правову допомогув сумі 9000 грн., заявлені позивачем при поданні позову, вважав їх обгрунтованими. Представник відповідача АТ КБ " Приватбанк" в судовому засіданні заперечив проти задоволення вимог позивача та підтримав відзив направлений до суду (а.с.118-129) та пояснив, що з метою встановлення фактичних обставин, за яких відбулося зняття коштів, відділом служби безпеки Банку було проведено службрву перевірку. Як вбачається з її результатів 05.01.2023 року було здійснено дві транзакцїї з карти клієнта на загальну суму 34005.53 грн., а саме:11:53:52 DB -31198,57 грн. та 11:54:36 DB - 2806,96 грн. Дані транзакції було проведено за допомогою картки [NUMBER] , яка була додана до сервісу Apple Pay, з ручним введенням номеру картки, та з підтвердженням платежів по технології 3D Secure. Оглядом виписки встановлено, що типовий телефонний апарат, яким користувалася клієнтка REDMI, ANDROID, 11. Однак встановлено, що має місце і входження в акаунт Приват24 позивача з нетипового пристрою - 24|EDOPOMOGA; Перше входження до акаунту Приват24 позивача з нетипового пристрою 24|EDOPOMOGA відбулось ще 28.12.2022 о 21:07:11. Підтвердженням входу було IVR-опитування, яке надійшло на фінансовий номер телефону [NUMBER] клієнтки [PERSON] 28.12.2022 о 21:02:26. Звертав увагу на наступне: Приват24 - система дистанційного обслуговування клієнтів, офіційний канал зв`язку (обміну інформацією) між Банком та Клієнтом. Для входу до система Приват24 клієнт повинен ввести логін та пароль. Логін - це номер мобільного телефону клієнта. Пароль - унікальна послідовність із символів і цифр, яка відома лише клієнту. Тобто, для того щоб зайти до Приват24 потрібно ввести пароль входу, який відомий лише клієнту, в даному випадку Позивачу. Для того щоб відновитизмінити пароль, необхідно зайти на сайт Приват24 та обрати Вхід, далі: ввести номер мобільного телефону; обрати - забули пароль; вибрати спосіб зміни паролю, або дзвінок банку та після цього натиснути кнопку 1 або інший спосіб та на номер телефону прийде смс-повідомлення і ввести код із повідомлення; після цього з`явиться віконце, в якому користувач обирає одну із своїх карток; ввести ПІН-код обраної картки; ввести новий пароль. Отже, для того, щоб зайти до Приват24 недостатньо мати лише номер мобиьногощ телефону, потрібно або знати пароль входу, або ж для зміни паролю знати ПІН-код картки клієнта, щоб можна було змінити пароль входу до Приват24. Тобто, для того, щоб інша особа могла переказати кошти через Приват24 , вона повинна спочатку зайти до Приват24. Але, мати один номер мобільного телефону не достатньо, потрібно обов`язково знати пароль входу або ж для зміни даного пароль потрібно ввести пін-код хоча б однієї картки клієнта. Виявивши вхід до Приват24 з нетипового пристрою клієнта, Банком 28.12.2023 о 21:33:17 на поштову електронну адресу клієнтки, що зазначена в ЄКБ банку-[INFO] було доставлено Email-повідомлення про виявлення нетипового входу в акаунт Приват24 [PERSON] з нетипового пристрою eDopomoga|24, IP адреса - [NUMBER], провайдер - Server.ua та LLC, дата входу - 28.12.2022 21:03. Дане повідомлення має на меті убезпечити клієнтів Банку від входу до Приват24 з інших пристроїв третіх осіб. При отриманні даного повідомлення, клієнт має впевнитись, що вхід до Приват24 здійснено не ним особисто та вчинити всі дії аби повідомити Банк про використання фінансовим додатком третіми особами. Після повідомлення Банк негайно блокує рахунки клієнта. Однак, на дане повідомлення щодо нетипового входу до її акаунта Приват24 , позивач не відреагувала. Тобто з 28.12.2022 треті особи мали доступ до Приват24 позивача. В подальшому, входження з цього самого нетипового пристрою відбувались 29.12.2022, 31.12.2022. 03.01.2023 та 05.01.2023. Вхід в акаунт Приват24 позивача відбувався почергово власником картки з типового пристрою та шахраями з нетипового пристрою. Для входу в Internet Banking Приват24 був використаний логін та пароль позивача. Що 05.01.2023 о 11:52:27 картка клієнтки 5363542014032552 була добавлена та активована в електронному гаманці Apple Pay, про що було надіслано та доставлено відповідне повідомлення позивачу. Дане повідомлення було прочитано о 13.01 год. Об 11:57:01 карти клієнта було заблоковано Банком самостійно про що позивачу було відправлено CMC повідомлення про блокування її карти [NUMBER] в зв`язку з проведенням підозрілих операцій. Повідомлення про блокування клієнту доставлено в СМС о 11:58:02. Лише о 13:06:58 (фактично через годину) позивач звернулась на службу підтримки банку за номером 3700 з повідомленням про те, що з її карткового рахунку [NUMBER] несанкціоновано були списані грошові кошти на загальну суму 34005.53грн. Операції зі зняття коштів з картки позивача без фізичного пред`явлення картки через IVR-меню стали можливими лише в результаті розголошення Позивачем персональних даних, відповідальність за які несе саме Позичальник.У Приватбанку існує доволі надійна систему захисту рахунків Клієнтів Банку і без розголошення персональних даних неможливо отримати доступ до рахунку. Якби позивач не розголосила ПІН-код своєї картки та/або інші відомості 4 останні цифри карти, то інша особа навіть маючи фінансовий телефон клієнта не змогла б ні змінити фінансовий номер клієнта, ні зайти зняти кошти через банкомат. Позивач приховала від суду, що вона передала особисту конфіденційну інформацію третім особам, якими в подальшому і було знято кошти з її рахунку.Банк завчасно (за тиждень ) повідомив клієнта про вхід до фінансового додатку Приват24 третіми особами, однак клієнт знехтував дане повідомлення, тим самим надавши можливість третім особам використовувати її фінансовий додаток. Вважав, що позивач повинна нести відповідальність за здійснення платіжних операцій, просив в позові відмовити. Також просив відмовити в стягненні витрат на правову допомогу в сумі 9000 грн. або зменшити їх розмір, оскільки вони є не співмірними зі складністю справи, необгрунтованими щодо витраченого часу та обсягу виконаних робіт. Суд, вислухавши представника позивача та відповідача, дослідивши письмові докази у справі прийшов до наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] являється клієнтом АТ КБ «Приватбанк». Між АТ КБ «Приватбанк» та [PERSON] було укладено договір № SAMDN55000032696432 від 11.03.2010 року на підставі якого відкрито картковий рахунок № [NUMBER] (IBAN: [NUMBER] ). На карті «Універсальна Gold» за номером [NUMBER] банком був розрахований кредитний ліміт у розмірі 20 000 грн., що наданий банком для потреб клієнта. З виписки по картці [NUMBER] , яку в подальшому було змінено на картку [NUMBER] , вбачається, що [PERSON] користувалася кредитними та власними коштами. Станом на 05.01.2023 року відбулося списання грошових коштів в сумі 31198,57 грн.. та 2806,96 грн. (а.с.47,154-157). Згідно витягу з ЄРДР від 17.01.2023, номер кримінального провадження 12023060480000107 підрозділом дізнання Бердичівського районного відділу поліції ГУНП в Житомирській області в Єдиному реєстру досудових розслідувань зареєстровано заяву [PERSON] за фактом заволодіння невстановленою особою грошовими коштами [PERSON] , шляхом зняття з банківської карти грошових коштів в сумі 34000,00 грн., що належать [PERSON] (а.с.48). Згідно протоколу допиту 20.01.2023 позивач [PERSON] була допитана як потерпіла (а.с.49-51). 03.02.2023 року [PERSON] звернулася до AT КБ «Приватбанк» з заявою про неналежні перекази та несанкціоновані зняття готівки з її банківської картки, до якої додала копію витягу з ЄРДР від 17.01.2023 № 12023060480000107, в якому вона є потерпілою, також в цій заяві вона просила банк припинити нарахування процентів за договорами та вжити заходів щодо повернення на її рахунок коштів, списаних в результаті неналежних переказів та несанкціонованого нею зняття готівки (а.с. 52). Листом АТ КБ "ПриватБанк" від 15.02.2023 року за номером №20.1.0.0.0/7-230203/16898у поверненні грошових коштів [PERSON] було відмовлено (а.с.53-54). Відповідно до частини першої статті 55 Закону України «Про банки і банківську діяльність» відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами НБУ та угодами (договорами) між клієнтом та банком. Частиною першою статті 1068 ЦК України передбачено, що банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка. Відповідно до ст. 1073 ЦК, у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до частин сьомої, восьмої, дев`ятої розділу VI «Загальні вимоги до безпеки здійснення платіжних операцій та управління ризиками» Положення про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705, емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором. Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу. Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Емітент у разі повідомлення користувачем про незавершену операцію з унесення коштів через платіжні пристрої банку-емітента на рахунки, відкриті в банку-емітенті, після подання користувачем емітенту відповідного документа, що підтверджує здійснення цієї операції, негайно зараховує зазначену в цьому документі суму коштів на відповідний рахунок. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІН -коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН -коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для його притягнення до цивільно-правової відповідальності. Відповідно до пунктів 6.7, 6.8 Положення про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 30 квітня 2010 року № 223, емітент у разі здійснення недозволеної або некоректно виконаної платіжної операції, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися або які були виконані некоректно, негайно відшкодовує платнику суму такої операції та, за необхідності, відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Зазначені норми є спеціальними для спірних правовідносин. Таким чином, користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій у разі відсутності доказів сприяння ним втраті, використанню ПІН -коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Відповідний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15 та постанові Верховного Суду від 16 грудня 2020 року у справі № 214/2867/18. Відповідно до ст. ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Наявними у справі доказами доводиться, що з банківського рахунку [PERSON] а саме: з картки «Універсальна Gold» за номером [NUMBER] картковий рахунок № [NUMBER] (IBAN: [NUMBER] ) було здійснено списання грошових коштів на загальну суму 34000,00 грн., а це транзакція о 11:53:52 на списання суми в розмірі 31 198,57 грн. та транзакція о 11:54:36 на списання суму в розмірі 2806,96 грн. Окрім того, зазначену картку було приєднано до сервісу Apple Pay без запиту та згоди Позивача. Списання коштів з рахунку [PERSON] відбулося без належної правової підстави. [PERSON] виявивши безпідставне списання коштів, невідкладно повідомила банк та правоохоронні органи про цей факт, внаслідок чого відомості були внесені до ЄРДР. Судом не було встановлено, що списання грошових коштів з рахунку [PERSON] відбулося внаслідок дії чи бездіяльності останньої, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою. Суд зазначає, що безпідставне списання відповідачем коштів із карткового рахунку позивача в силу положень статті 1073 ЦК України покладає на відповідача обов`язок негайно після виявлення порушення, зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта, сплатити проценти та відшкодувати збитки, якщо інше не встановлено законом. Дії відповідача не відповідають вимогам ст. 1073 ЦК України, ст. 37 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», п. 7.8 Положення про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використання, затвердженого постановою правління Національного банку України від 05.11.2014 року № 705. Також суд відхиляє доводи представника відповідача щодо врахування на спростування позовних вимог попередження банку про вхід до Приват24 з нетипового пристрою клієнта, яке було 28.12.2022 року направлене позивачу електронною поштою, з метою убезпечення клієнта від входу до Приват24 з інших пристроїв інших осіб, оскільки дії по зняттю коштів з картки позивача відбулися 05.01.2023 року, а не 28.12.2022 року, тому відсутні підстави вважати вказане повідомлення належним заходом зі сторони відповідача щодо убезпечення карткового рахунку позивача від зняття коштів третіми особами. Виходячи із встановлених фактичних обставин справи, вимог чинного законодавства, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність та взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд бере до уваги доводи представника позивачки і вважає необхідним задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Відповідно до ст. 133 ч. 3 п. 1 ЦПК України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Відповідно до ст. 137 ч.1, ч.2 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Вирішуючи питання про стягнення витрат на професійну правничу допомогу в сумі 9000,00 грн., суд враховує доводи представника відповідача щодо їх зменшення та вважає, що повноваження представника позивача у справі підтверджені належними документами: договором про надання правничої допомоги, актом надання послуг, однак враховуючи підстави визначені ч.4, ч.5 ст. 137 ЦПК України та виходячи з фактично підтверджених та узгоджених з матеріалами справи наданих послуг адвоката, співмірності із складністю справи, витраченого часу та обсягу виконаних робіт, засад розумності, виваженості та справедливості, приходить до висновку про необхідність зменшення розміру витрат на правову допомогу з 9000,00 грн. до 2000,00 грн., які підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. Відповідно до положень частин 1, 2 та 6 статті 141 ЦПК України суд стягує з відповідача Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» на користь держави судовий збір, оскільки позивач від сплати судового збору звільнена. Суд визначає розмір судового збору, виходячи із встановленої законом ставки судового збору за вимогами немайнового характеру що складає 1073,60 гривень, тому за три вимоги немайнового характеру такий судовий збір складає 3220,80 гривень.

Outcome: approved