Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-28 00:00:00

[PERSON] (далі Позивач) звернувся в суд з даним позовом обґрунтовуючи свої вимоги зазначив, що 06.04.2017 він зареєстрував заявку на участь у електронних торгах №208602 "Одноповерховий житловий будинок, площею 184,20 кв.м, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] по лоту №207075. 06.04.2017 о 18:15 ДП "Сетам" через електронну систему платежів "Приват 24" отримало від нього платіж у розмірі 11758,39 грн за вказаний лот, як гарантійний внесок. 10.04.2017 за результатами електронних торгів ДП "СЕТАМ" згідно з протоколом проведення електронних торгів №248993 його, [PERSON] , визнано переможцем електронних торгів за лотом №207075. Згідно з відомостями на веб-ресурсі "СЕТАМ" до даного лоту входило таке майно: "Одноповерховий житловий будинок, площею 184,20 кв.м, та земельна ділянка К/№2123687000:05:002:0011, площею 0,25 га, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Після підписання ним протоколу про проведені електронні торги №248993, через електронну систему "ПРИВАТ 24" він сплатив решту суми вартості об`єкта торгів в сумі 223409,41 грн на рахунок продавця - Рахівський районний відділ державної виконавчої служби ГТУЮ у Закарпатській області, рахунок одержувача 37318000000709. 16 травня на його поштову адресу з Рахівського РВ ДВС ГТУЮ в Закарпатській області надійшов акт про проведені електронні торги від 04.05.2017, згідно з яким він має право зареєструвати право власності лише на будинок за адресою: [ADDRESS] . Оскільки згідно з інформацією, розміщеною на веб-ресурсі "СЕТАМ" та згідно з протоколом проведення електронних торгів №248993 лот №207075 складався із "Одноповерховий житловий будинок, площею 184,20 кв.м та земельна ділянка К/№2123687000:05:002:0011, площею 0,25 га, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , він звернувся до Рахівського РВДВС з письмовою заявою, в якій просив усунути недоліки в акті про проведені електронні торги від 04.05.2017 та викласти у ньому інформацію, яка відповідає дійсності. Рахівський РВДВС 30.06.2017 на його звернення надав відповідь про те, що земельна ділянка К/№2123687000:05:002:0011 не була предметом опису та реалізації й підстав для внесення її до акту про проведені електронні торги немає. Водночас, як уже він зазначав, згідно з даними на веб-ресурсі "СЕТАМ" до даного лоту входило таке майно: "Одноповерховий житловий будинок, площею 184,20 к.вм., та земельна ділянка К/№2123687000:05:002:0011, площею 0,25 га, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . (вказано у характеристиці лота та, а не на, чи щось інше, що у розумінні будинок та земельна ділянка). Після цього він звернувся до приватного нотаріуса Тячівського районного нотаріального округу Крец М.Ю., з метою реєстрації хоча б будинку, але йому було відмовлено у реєстрації права власності, оскільки власником будинку та земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] , являється не боржник [PERSON] (зміна прізвища на [PERSON] ), а інша особа [PERSON] , яка зареєстрована у [ADDRESS] , й підстав для припинення права власності цієї особи на вказане майно у нотаріуса немає. З огляду на викладене можна дійти висновку, що Рахівський РВДВС ГТУЮ в Закарпатській області передав на реалізацію майно, яке на момент реалізації не належало боржнику, а позивач, своєю чергою, придбав майно у законний спосіб, але зареєструвати за собою не може та не може вступити в оперативне управління майном. Відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу і така угода може визнаватись недійсною на підставі норм цивільного законодавства про недійсність правочину (ст. 203, 215 ЦК України). Наслідком визнання недійсним результату торгів, яким фактично є оформлений у вигляді протоколу про результати електронних торгів договір купівлі-продажу, є повернення сторін договору купівлі-продажу продавця і покупця до первісного стану, тобто реституція як спосіб захисту, що характерний для зобов`язальних відносин. Це майно він придбав з метою перепродажу, оскільки він достовірно знав, що воно коштує значно дорожче і був впевнений, що він його швидко продасть після оформлення права власності. При таких обставинах, після оголошення його переможцем торгів за стартовою ціною, для сплати решти суми за об`єкт, не маючи власних коштів він позичив від [PERSON] 200000 гривень зі щомісячною платою йому 4%, тобто 8000 гривень, тому з квітня по жовтень за цією розпискою він сплатив 48000 гривень відсотків. Крім матеріальної шкоди він зазнав і моральної шкоди, яку оцінює в 30000 гривень, яка полягає у душевних хвилюваннях через неможливість оформити право власності, а також повернути борг через відсутність виручених від продажу коштів. У нього погіршився сон, погіршились відносини у сім`ї, він постійно розлючений через негаразди, так як практично всі зароблені гроші він віддає на погашення відсотків і щодня у нього непорозуміння з [PERSON] через неповернуті йому кошти, які він взяв у борг, хоч і на сьогодні у нього є покупець, який хоче придбати це майно за вигідною для нього ціною. З огляду на викладене просить визнати недійсним та скасувати протокол проведення електронних торгів ДП "СЕТАМ" від 10.04.2017 року №248993 та застосувати наслідки недійсності правочину (реституцію). Стягнути з ДП "СЕТАМ" шляхом списання з рахунків державного бюджету України на його користь грошові кошти у розмірі 11758,39 грн, що були сплачені як гарантійний внесок ДП "СЕТАМ". Стягнути з ДП "СЕТАМ" шляхом списання з рахунків державного бюджету України на його користь грошові кошти у розмірі 223409,41 грн, 48000,00 грн як сплачені відсотки згідно з договором позики та 30000 гривень як компенсацію моральної шкоди. Стягнути з Рахівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, шляхом списання з рахунків державного бюджету України на його користь грошові кошти, витрачені на судовий збір. Відповідач, Державна казначейська служба України, подала заперечення на позовну заяву, де зазначила, що оскільки зі змісту позову [PERSON] . Казначейство жодних прав та інтересів позивача не порушувало, не вступало у правовідносини з ним і жодної шкоди позивачеві не завдавало, то відповідно до вимог Конституції України, ЦК України та інших правових актів законодавства Казначейство не може нести відповідальність за шкоду, завдану позивачу іншими суб`єктами. Таким чином вимоги, визначені у позові стосовно стягнення з Державного бюджету України сум матеріальної та моральної шкоди є такими, що не відповідають законодавству України, тому просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі, а справу слухати без представника Казначейства. Представник ДП "СЕТАМ" Сапальова Н.М. подала заперечення на позов [PERSON] , де зазначено, що ДП "СЕТАМ" провело електронні торги арештованого майна з реалізації одноповерхового житлового будинку, площею 184,20 кв.м, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , за номером лоту 207075 (попередньо уцінений лот 202689). Торги відбулися 20 березня 2017 року, за наслідками яких було складено протокол проведення електронних торгів №248993, відповідно до якого переможцем торгів став учасник №3. Вказані торги проводились відповідно до Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5 (далі Порядок). Державним виконавцем було передано на реалізацію предмет іпотеки - житловий будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Своєю чергою земельна ділянка за кадастровим номером 2123687000:05:002:0011 на реалізацію не передавалась. Відомості про земельну ділянку були включені до інформаційного повідомлення про лот, оскільки цього вимагає Порядок. Інформаційне повідомлення про торги за лотом 207075 містить найменування майна, а саме одноповерховий житловий будинок, площею 184,20 кв.м, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Земельна ділянка за кадастровим номером 2123687000:05:002:0011 не була зазначена у найменуванні лоту та не була предметом продажу під час торгів за лотом №207075, однак інформація про земельну ділянку, на якій розташований будинок, міститься у інформаційному повідомленні, оскільки це передбачено Порядком. У Позивача як учасника торгів за лотом №207075 була можливість ознайомитися з майном, яке він мав намір придбати. Так, на виконання вимог Порядку у інформаційному повідомленні, у вкладці "Порядок та умови" передбачений порядок ознайомлення з майном, а саме: "Ознайомлення у зберігача [PERSON] , тел [NUMBER] , [ADDRESS] в будь-який день з 09:00 год до 17:00 год". Однак своїм правом на ознайомлення з майном Позивач не скористався. Позивач зазначає, що у нього виникли труднощі під час реєстрації цього майна у нотаріуса, проте він жодних доказів того, що він дійсно звертався до приватного нотаріуса Крец М.Ю., не додав. Водночас Позивач не підтверджує належності одноповерхового будинку, площею 184,20 кв.м, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , на праві власності не Боржнику. До заявки державного виконавця від 03.02.2017 №13.8-39/384 на реалізацію цього будинку було додано інформаційну довідку з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, сформованої державним виконавцем 02.02.2017, відповідно до якої власником будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] є [PERSON] ( [PERSON] ). Також до заявки додано копію витягу про державну реєстрацію прав, яка ще раз підтверджує, що власником цього будинку був саме [PERSON] . Отже, твердження Позивача про те, що власником будинку був не Боржник у виконавчому провадженні спростовуються, Позивачу необхідно було скористатись своїм правом на оскарження відмови приватного нотаріуса, якщо така відмова дійсно була, адже докази цього відсутні. Жодних доказів на підтвердження своїх доводів про визнання електронних торгів недійсними Позивач не надав, також не обґрунтував та не довів, як описані ним порушення вплинули на результат торгів та як це порушило його права, отже підстав для визнання електронних торгів недійсними немає, тому просять відмовити у задоволенні позову у повному обсязі та розглянути справу без участі представника ДП "СЕТАМ". В.о. начальника Рахівського районного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Закарпатській області Токарюк В.В. 07.12.2017 подав заперечення на позов [PERSON] , де зазначив, що на виконанні у відділі перебуває виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа №305/1570/14-ц, виданого 10.11.2014 Рахівським районним судом про стягнення з [PERSON] в користь [PERSON] боргу 162803,44 гривні боргу та 50000 гривень моральної шкоди. Під час виконання цього документа було отримано відповідь з Рахівського РВ ГУДМС про те, що [PERSON] значиться зареєстрованим за прізвищем [PERSON] у [ADDRESS] , а також отримано інформаційну довідку №50151513 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого щодо суб`єкта, згідно з якою встановлено, що [PERSON] , [INFO] , належить житловий будинок, що знаходиться за адресою [ADDRESS] , на підставі свідоцтва про право власності [NUMBER] , 30.08.2011, виданого виконкомом Середньоводянської сільської ради, реєстраційний номер майна 34512282. 03.06.2016 здійснено опис вищевказаного житлового будинку, про що складено акт державного виконавця. 16.11.2016 суб`єктом оціночної діяльності ПП "Алекс-Хуст" складено оцінку про ринкову вартість цього будинку. Відповідно до довідки Середньоводянської сільської ради в будинку [ADDRESS] , ніхто не зареєстрований. Відповідно до відповіді Управління Держгеокадастру в Рахівському районі земельна ділянка за адресою [ADDRESS] за [PERSON] ( [PERSON] ) не зареєстрована. Також, згідно з листом №11-706-99.4/2-17 від 31.01.2017 Управління Держгеокадастру у Рахівському районі за [PERSON] , мешканкою [ADDRESS] , зареєстрована земельна ділянка для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, загальною площею 0,25 га з кадастровим номером 2123687000:05:002:0011, яка знаходиться за адресою [ADDRESS] , на підставі цивільно-правового договору, посвідченого Тячівським районним приватним нотаріусом Крец М.Ю. 27.12.2014 року за №8284750. 03.02.2017 за вих №13.8-39/384 на адресу ДП "СЕТАМ", як організатора торгів, з метою розміщення на офіційному сайті надіслано заявку про реалізацію арештованого майна у [ADDRESS] , та зазначено відомості про земельну ділянку загальною площею 0,25 га з кадастровим номером 2123687000:05:002:0011, яка знаходиться за адресою [ADDRESS] , та належить [PERSON] , мешканці [ADDRESS] . Відповідно до п. 2 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5 (далі Порядок) організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Відповідно до п. 8 розділу ІІІ Порядку, якщо реалізації підлягає житловий будинок, квартира або інше житлове приміщенння, в інформації про майно додатково зазначаються серед іншого місце розташування - відомості про земельну ділянку, на якій розташований будинок (її правовий режим та розмір). Таким чином формування лоту 207075 здійснювалось організатором торгів, а саме ДП "СЕТАМ". 10.04.2017 згідно з протоколом №248993 відбулись електронні торги з реалізації лоту №207075, а саме житлового будинку, загальною площею 184,20 кв.м, що знаходиться за адресою [ADDRESS] , ціна продажу 235167,80 грн, переможець учасник 3 [PERSON] , про що складено протокол №248993, в якому жодних відомостей про земельну ділянку не вказано. 04.05.2017 державним виконавцем складено акт про проведені електронні торги №48555936 від 04.05.2017, який був надісланий сторонам виконавчого провадження. 15.05.2017 до відділу звернувся [PERSON] про наявність розбіжностей між актом державного виконавця та відомостей, вказаних на сайті ДП "СЕТАМ", в частині складових лоту №207075. Цього ж дня на адресу ДП "СЕТАМ" надіслано доповідну записку про наявність вказаних розбіжностей. Листом ДП "СЕТАМ" повідомлено, що земельна ділянка з кадастровим номером 2123687000:05:002:0011 не була предметом реалізації. Отже, відділ державної виконавчої служби реалізацію цієї ділянки не здійснював. Посилання [PERSON] на те, що будинок за адресою [ADDRESS] , не належав [PERSON] є безпідставним, адже в ході виконання виконавчого провадження державним виконавцем було отримано підтверджуючі документи щодо права власності [PERSON] на цей будинок, а позивач не надав жодного документального підтвердження відмови йому нотаріусом у оформленні права власності на цей будинок. Вважає, що позовна заява [PERSON] не ґрунтується на законних підставах. З огляду на викладене просить відмовити у задоволенні позову. Під час судового розгляду ухвалою суду від 17.05.2018 провадження у даній справі зупинялося, оскільки у провадженні Рахівського районного суду перебувала інша справа за заявою [PERSON] про перегляд заочного рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 04.09.2014 у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення боргу за договором позики. Дані справи є взаємопов`язаними, оскільки у разі відмови позивачу [PERSON] про стягнення грошових коштів з [PERSON] ( [PERSON] ) може бути застосовано поворот виконання рішення суду. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи без його участі. Представники Відповідачів в судове засідання не з`явилися, надали суду заяви про розгляд справи без їхньої участі, позовні вимоги не визнають. Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов не підлягає задоволенню з таких підстав. Як вбачається з матеріалів позовної заяви між сторонами виник спір з приводу реалізації арештованого майна на прилюдних електронних торгах, які на думку Позивача були проведені з порушенням, оскільки Рахівський РВ ДВС ГТУЮ в Закарпатській області передав на реалізацію майно, що не належало боржнику, а він, своєю чергою, придбав це майно, але зареєструвати за собою не може. Так, зокрема, відповідно до протоколу №248993 10.04.2017 з 09:00 год до 18:00 години були проведені електронні торги, реєстраційний номер лота 207570 - Одноповерховий житловий будинок, площею 184,20 кв.м, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Сума сплаченого гарантійного внеску 11758,39 грн, переможець торгів Учасник 3, який запропонував найвищу цінову пропозицію. Сума, яку необхідно перерахувати за придбання лота 207075 до 25.04.2017 на рахунок продавця - Рахівського РВ ДВС ГТУЮ у Закарпатській області - 223409,41 грн. Не заперечується сторонами, що [PERSON] як переможець торгів сплатив на рахунок Рахівського РВ ДВС ГТУЮ в Закарпатській області вартість лота 207075. Як вбачається з акту старшого державного виконавця Рахівського РВДВС ГТУЮ в Закарпатській області Гудем`юка І.П. про проведені електронні торги від 04.05.2017, в межах виконавчого провадження з примусового виконання виконавчого листа 305/1570/14-ц від 10.11.2014, виданого Рахівським районним судом Закарпатської області про стягнення з [PERSON] ( [PERSON] ) в користь [PERSON] суми 162803, 44 грн боргу та 50000 грн моральної шкоди, відповідно до ст. 61 ЗУ "Про виконавче провадження" було передано на реалізацію житловий будинок, реєстраційний номер 34512282, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , площа якого 184,20 кв.м, який належить [PERSON] на праві власності. Відповідно до протоколу про проведені електронні торги від 10.04.2017 №248993 ДП "Сетам" 10.04.2017 провело електронні торги з реалізації майна - зазначеного житлового будинку, де переможцем було визнано [PERSON] , майно придбане за сумою 235167,80 грн. Вказане майно належить [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності [NUMBER] . [PERSON] зазначає, що предметом електронних торгів був не тільки житловий будинок реєстраційний номер 34512282, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , площа якого 184,20 кв.м, але і земельна ділянка К/№2123687000:05:002:0011, площею 0,25. Наразі він не може зареєструвати за собою майно, що було придбане ним на електронних торгах, оскільки власником будинку являється не боржник [PERSON] (він же [PERSON] ), а інша особа [PERSON] , яка зареєстрована за адресою [ADDRESS] , що й стало підставою для відмови приватним нотаріусом Тячівського районного нотаріального округу Крец М.Ю. у реєстрації за ним цього майна. На підтвердження зазначеного надав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватним нотаріусом Маріною А.С., яка видана вже після пред`явлення даного позову, 23.01.2023, де зазначено про те, що [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів щодо житлового будинку, що знаходиться у [ADDRESS] . При цьому слід зазначити, що матеріали даної справи містять Інформаційну довідку з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №59968666 від 26.05.2016 , з якої вбачається, що житловий будинок реєстраційний номер 34512282, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , належить на праві приватної власності в цілій частині [PERSON] ( [PERSON] ) й на це майно накладено обтяження - постанова про арешт майна боржника, серія та номер [NUMBER], від 10.09.2015 Рахівського РВ ДВС. З огляду на вказані обставини [PERSON] просив визнати недійсним та скасувати протокол проведення електронних торгів ДП "Сетам" від 10.04.2017 року №248993 та застосувати наслідки недійсності правочину (реституцію). Стягнути з ДП "СЕТАМ" грошові кошти в сумі 11758,39 грн, що були внесені ним як гарантійний внесок ДП "СЕТАМ", стягнути з Рахівського районного відділу державної виконавчої служби грошові кошти в сумі 223409,41 грн, як решту суми вартості об`єкта торгів, а також 48000 грн відсотків, які він сплатив за договором позики та 30000 гривень моральної шкоди. Згідно з ч. 2 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Порядок реалізації арештованого майна затверджений наказом МЮ України № 2831/5 від 29 вересня 2016 р (далі по тексту - Порядок № 2831/5). Відповідно до розділу 1 Порядку № 2831/5 електронні торги - продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. Відповідно до п. 8 Розділу X. Порядок розрахунків за придбане на електронному аукціоні майно та перехід права власності - акт про проведений електронний аукціон є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством. У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з електронного аукціону, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведений електронний аукціон. Відповідно до ст. 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та враховуючи передбачені законодавством особливості щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а отже, є правочином. Велика Палата Верховного суду переглядаючи справу № 910/12525/20 провадження № 12-61гс21 виклала 15 вересня 2022 року з приводу електронних торгів такий правовий висновок: "Правова природа процедур реалізації майна на прилюдних торгах полягає в продажу майна, тобто у вчиненні дій, спрямованих на виникнення в покупця зобов`язання зі сплати коштів за продане майно та передання права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. З аналізу частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Такі висновки сформульовані у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.10.2019 у справі № 922/3537/17 (пункти 42-44), від 15.06.2021 у справі № 922/2416/17 (пункт 7.4), від 22.06.2021 у справі № 200/606/18 (пункти 45-47). Отже, торги є правочином. Якщо вони завершуються оформленням договору купівлі-продажу, то оскаржити можна договір, а вимоги про визнання недійсними торгів (аукціону) та протоколу електронного аукціону не є належними та ефективними способами захисту." Нормами ст.ст. 650, 655 та ч. 4 ст. 656 ЦК України визначено, що відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів, результатом яких є видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акта державного виконавця про проведені торги (ст. 34 Закону України «Про нотаріат»). Отже, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1-3 та 6 ст. 203 ЦК України (ч. 1 ст. 215 цього Кодексу). З позовної заяви [PERSON] вбачається, що він оскаржує не акт про проведені електронні торги, як правочин, на підставі якого він став власником житлового будинку реєстраційний номер 34512282, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , площа якого 184,20 кв.м, а лише просить визнати недійсним та скасувати протокол проведення електронних торгів. За змістом статей 15 і 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що застосування конкретного способу захисту цивільного права чи інтересу залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Інакше кажучи, суд має захистити право чи інтерес у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (див., зокрема, постанови від 5 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (пункт 57), від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 (пункт 40), від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц, від 11 вересня 2019 року у справі № 487/10132/14-ц (пункт 89), від 16 червня 2020 року у справі № 145/2047/16-ц (пункт 7.23), від 15 вересня 2020 року у справі № 469/1044/17), від 26 січня 2021 року у справі № 522/1528/15-ц (пункт 58), від 16 лютого 2021 року у справі № 910/2861/18 (пункт 98), від 15 червня 2021 року у справі № 922/2416/17 (пункт 9.1), від 22 червня 2021 року у справах № 334/3161/17 (пункт 55) і № 200/606/18 (пункт 73), від 29 червня 2021 року у справі № 916/964/19 (пункт 7.3), від 31 серпня 2021 року у справі № 903/1030/19 (пункт 68), від 26 жовтня 2021 року у справі № 766/20797/18 (пункт 19), від 23 листопада 2021 року у справі № 359/3373/16-ц (пункт 143), від 14 грудня 2021 року у справі № 643/21744/19 (пункт 61), від 25 січня 2022 року у справі № 143/591/20 (пункт 8.31), від 8 лютого 2022 року у справі № 209/3085/20 (пункт 21), від 9 лютого 2022 року у справі № 910/6939/20 (пункт 11.87), від 22 лютого 2022 року у справі № 761/36873/18 (пункт 9.21), від 13 липня 2022 року у справі №363/1834/17 (пункт 56), від 28 вересня 2022 року у справі № 483/448/20 (пункт 9.64), від 14 грудня 2022 року у справі №477/2330/18 (пункт 55)). Спосіб захисту права є ефективним тоді, коли він забезпечуватиме поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантуватиме можливість отримати відповідну компенсацію. Тобто цей захист має бути повним і забезпечувати у такий спосіб досягнення мети правосуддя та процесуальну економію (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 вересня 2020 року у справі № 910/3009/18 (пункт 63), від 8 лютого 2022 року у справі № 209/3085/20 (пункт 24), від 21 вересня 2022 року у справі № 908/976/190 (пункти 5.6, 5.9)). Згідно з принципом процесуальної економії штучне подвоєння судового процесу (тобто вирішення одного спору у декількох судових справах в одній чи декількох судових юрисдикціях) є неприпустимим. Вирішення справи у суді в одному судовому процесі має усунути необхідність у новому зверненні до суду для вжиття додаткових засобів захисту (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 вересня 2020 року у справі № 910/3009/18 (пункт 63), від 19 січня 2021 року у справі №916/1415/19 (пункт 6.13), від 26 січня 2021 року у справі №522/1528/15-ц (пункт 82), від 2 лютого 2021 року у справі № 925/642/19 (пункт 50), від 6 квітня 2021 року у справі № 910/10011/19 (пункт 94), від 20 жовтня 2021 року у справі № 9901/554/19 (пункт 19), від 8 лютого 2022 року у справі № 209/3085/20 (пункт 24), від 21 вересня 2022 року у справі 908/976/190 (пункт 5.6), від 22 вересня 2022 року у справі № 462/5368/16-ц (пункт 44)). Інакше кажучи, не є ефективним той спосіб захисту, який у разі задоволення відповідного позову не відновлює повністю порушене, оспорюване право, а відповідне судове рішення створює передумови для іншого судового процесу, у якому буде відбуватися захист права позивача, чи таке рішення об`єктивно неможливо буде виконати. Обрання позивачем неналежного та неефективного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові (див., зокрема, постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 січня 2021 року у справі № 916/1415/19 (пункт 6.21), від 2 лютого 2021 року у справі № 925/642/19 (пункт 54), від 6 квітня 2021 року у справі № 910/10011/19 (пункт 99), від 22 червня 2021 року у справі № 200/606/18 (пункт 76), від 2 листопада 2021 року у справі № 925/1351/19 (пункт 6.56), від 25 січня 2022 року у справі № 143/591/20 (пункт 8.46), від 23 листопада 2021 року у справі № 359/3373/16-ц (пункт 155)). Велика Палата Верховного Суду зауважує, що у кожній справі за змістом обґрунтувань позовних вимог, наданих позивачем пояснень тощо суд має встановити, якого саме результату хоче досягнути позивач унаслідок вирішення спору. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом (пункт 4 частини п`ятої статті 12 ЦПК України). Виконання такого обов`язку пов`язане, зокрема, з тим, що суд має надавати позовним вимогам належну інтерпретацію, а не тлумачити їх лише буквально (див., наприклад, постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 червня 2021 року у справі № 9901/172/20 (пункти 1, 80-81, 83), від 1 липня 2021 року у справі № 9901/381/20 (пункти 1, 43-47), від 26 жовтня 2021 року у справі № 766/20797/18 (пункти 6, 20-26, 101, 102), від 1 лютого 2022 року у справі № 750/3192/14 (пункти 4, 26, 47), від 22 вересня 2022 року у справі № 462/5368/16-ц (пункти 4, 36)). Отже, в даному випадку [PERSON] просить визнати недійсним та скасувати протокол проведення електронних торгів ДП "СЕТАМ" від 10.04.2017 року №248993, але оскільки продаж майна на публічних торгах є правочином, то оскаржити останній можна за певних умов (зокрема, у разі ефективності такого способу захисту для позивача), а не протокол як документ, який засвідчує вчинення цього правочину. На думку суду, вимоги [PERSON] про визнання недійсними протоколу публічних торгів є неналежним і неефективним способом захисту, оскільки задоволення такого позову не призведе до поновлення порушених прав Позивача, адже саме акт про проведені електронні торги від 04.05.2017 підтверджує купівлю-продаж майна та є документом, на підставі якого [PERSON] став власником спірного майна, і Позивач вимоги про визнання його недійсним не ставив, а тому, як наслідок, не підлягають до задоволення вимоги Позивача про стягнення коштів, що були внесені ним як гарантійний внесок на аукціоні, кошти, сплачені як решту суми вартості придбаного ним об`єкту торгів. Вимоги про стягнення 48000 гривень в якості сплачених процентів та 30000 гривень моральної шкоди є похідними від вимоги про визнання недійсними та скасування протоколу проведення електронних торгів, з врахуванням того, що Позивач не ставив вимог про визнання недійсним акту про проведені електронні торги, як правочин, на підставі якого він став власником житлового будинку реєстраційний номер 34512282, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , площа якого 184,20 кв.м, отже за наведених обставин суд відмовляє у стягненні таких на користь Позивача. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Виходячи з наведеного, враховуючи положення ст.ст. 133, 141 ЦПК України та взявши до уваги те, що суд відмовляє у задоволенні позову [PERSON] , тому судові витрати в даному випадку залишаються за Позивачем.

Outcome: dismissed