Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-04 00:00:00

У серпні 2023 року позивач звернувся до Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська з позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири, в якому просить стягнути з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] матеріальну шкоду у сумі 115\~709 грн., витрати за огляд квартири 1000 грн., витрати на проведення незалежної оцінки у сумі 2500 грн., а також судовий збір. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив, що 05 липня 2023 року відбулося залиття квартири [ADDRESS] , власником якої вона є, з квартири поверхом вище №114, про що було складено відповідний акт. Відповідно до звіту про оцінку вартості матеріального збитку пошкодження квартири внаслідок залиття матеріальний збиток складає 115\~709 грн. Причиною залиття встановлено аварійна ситуація у квартири [ADDRESS] , співвласниками якої є відповідачі, а саме лопнув гнучний шланг для підключення кухонного зміщувача. Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 02 жовтня 2023 року позовна заява була прийнята до розгляду, відкрито провадження та визначено проводити розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження. 24 жовтня 2023 року адвокат Лісконог Г.М. представник відповідача [PERSON] надав до суду відзив, в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог до нього, оскільки у квартирі [ADDRESS] він тривалий час не проживає, не користується комунальними послугами і не може нести відповідальність за дії інших відповідачів, які повинні перевіряти обладнання в квартирі та ремонтувати їх. Інші відповідачі до суду, будучи належним чином повідомленими, не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили. Суд, вислухавши позивача [PERSON] , представника позивача [PERSON] , представника відповідача [PERSON] , допитавши свідків [PERSON] , [PERSON] , суд приходить до наступного. Положеннями статей\~15,\~16 ЦК України\~визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч. 1\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується копією договору купівлі-продажу квартири від 27.07.2004, посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Деллаловим В.М., зареєстрованого в реєстрі за №5710. Також судом встановлено, що [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS] , що підтверджується з Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 14.08.2023 та відповіді КП «Дніпровське міське бюро технічної інвентаризації» ДМР» від 07.09.2023. З акту залиття квартири [ADDRESS] від 05.07.2023, складеного комісією ОСББ у складі: заступника голови правління Донченко О.М., сусідкою [PERSON] , голови правління ОСББ Тітова О.О. вбачається, що акт складено про те, що ними була обстежена квартира [ADDRESS] , на предмет залиття. На день обстеження комісія ОСББ встановила, що під час залиття вищезазначеної квартири постраждали: стеля кухні, кімнати, спальні, туалету та коридору, а також були залиті меблі і підлога внаслідок протікання води через пустоти з/б перекриття. Виявлено, що причиною залиття, що трапилося у системі холодного водопостачання є те, що у квартирі [ADDRESS] лопнув гнучкий шланг для підключення кухонного зміщувача, що є незадовільним технічним обслуговуванням систем холодного водопостачання. Відповідно до\~ст. 319 ЦК України, власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, тощо.\~\~ За вимогами ч. 3\~ст. 386 ЦК України\~власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому матеріальної та моральної шкоди. Згідно з ч. 1, п. 1 ч. 2\~ст. 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). \~Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Відповідно до ч. ч. 1, 2\~ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізично або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Отже, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Невиконання цього обов`язку, якщо результатом такого невиконання є нанесення шкоди іншим особам, тягне за собою відшкодування власником збитків. Статтею 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», покладено на споживача обов`язки щодо своєчасного вжиття заходів з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з власної вини; своєчасного проведення підготовки помешкання та його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; допущення у приміщення квартири представників виконавця/виробника для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних і профілактичних оглядів та перевірки показників засобів обліку. Згідно із\~ст. 179 ЖК України\~користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Згідно п.п. 6.18 Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджені\~Постановою Кабінету Міністрів України № 572 від 8 жовтня 1992 року, власники житлових будинків та квартир зобов`язані здійснювати своєчасне проведення їх ремонту, забезпечувати технічне обслуговування конструктивних елементів і технічного обладнання, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримуватись правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами. Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі-Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6. Правил). \~За висновками Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду, викладених в постанові від 27 грудня 2019 року по справі № 686/11256/16-ц, (провадження № 61-28098св18), акт є первинним документом, що засвідчує факт певної події, а тому не може ґрунтуватися на інших документах. \~В додатку № 4 до цих Правил від 25 серпня 2005 року № 927/11207, зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємств), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організацій (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число місяць ,рік ); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності, характер залиття та його причини: завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття . Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім`я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися з таких-то причин). Акт повинен бути складений у тому числі за присутності: головного інженера виконавця послуг; голови комісії; майстра технічної дільниці; майстра ремонтної дільниці слюсаря-сантехніка, представників Для розгляду цивільного спору з питань відшкодування збитків, завданих внаслідок залиття має значення встановлення його причини, в тому числі місця аварії - місця пошкодження, виходу з ладу систем тепло - та/або гарячого, холодного водопостачання/водовідведення, що впливає на розмежування відповідальності виробника, виконавця та споживача житлово-комунальної послуги, правовідносини між якими, що виникають у процесі її створення, надання та споживання, регулюються\~Законом України «Про житлово-комунальні послуги». Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. \~З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень\~ЦК України\~щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Суд не може погодитися з посиланнями адвоката Лісконог Г.М. представника відповідача [PERSON] щодо відсутності вини останнього у залитті квартири позивача, оскільки він є співвласником квартири [ADDRESS] , а власність зобов`язує. З огляду на вищезазначене, суд приходить до висновку про задоволення позову, а тому слід стягнути солідарно з відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на користь [PERSON] на відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири в розмірі 115\~709 грн. 00 коп. Враховуючи результат розгляду справи та відповідно до вимог ст.141 ЦПК України слід стягнути з відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на користь [PERSON] понесені судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 1157,09 грн., витрати, пов`язані із залученням спеціалістів в розмірі 3500 грн., а всього в розмірі 4657,09 грн., тобто по 1552 грн. 36 коп. з кожного з відповідачів.

Outcome: approved