Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-10 00:00:00

15 серпня 2023 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. В обгрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 25 травня 2013 року між ним та відповідачкою було зареєстровано шлюб, від якого сторони мають неповнолітню доньку - [PERSON] , [INFO] . Подружнє життя не склалося через несумісність характерів та постійні непорозуміння. З жовтня 2022 року сімейні стосунки припинилися, сторони проживають окремо, збереження сім`ї є недоцільним, а тому позивач просить суд розірвати шлюб. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16 серпня 2023 року цивільну справу № 753/14298/23 передано судді Шаповаловій К.В. 18 серпня 2023 року судом було скеровано запит до електронного реєстру територіальної громади м Києва "ГІОЦ/КМДА" для отримання інформації щодо зареєстрованого місця проживання відповідача. 08 вересня 2023 року до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м Києва "ГІОЦ/КМДА", відповідно до якої зазначено, що відповідач значиться зареєстрованою за адресою: [ADDRESS] . У період часу з 1 по 14 вересня 2023 року суддя Шаповалова К.В. перебувала у відпустці. Ухвалою суду від 19 вересня 2023 року було витребувано інформацію від Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України про перетин [PERSON] , [PERSON] державного кордону у період з 25 травня 2013 року по дату надання відповіді на запит суду. На виконання вимог зазначеної ухвали суду, 25 вересня 2023 року до суду від Центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України надійшла інформація про те, що [PERSON] 25 серпня 2021 року о 06:08 год. здійснив виїзд з території України через пункт пропуску Київ (Жуляни) напрямком 1568 Київ-Варшава; [PERSON] 10 жовтня 2022 року о 22:09 год. здійснила виїзд з території України через пункт пропуску Рава-Руська, шляхом перетину кордону автомобілем з номерним знаком [NUMBER] . Інформації щодо подальшого перетину кордону України вказаними громадянами України, у відповідної служби відсутня. Ухвалою суду від 26 вересня 2023 року справу було передано до Верховного Суду для визначення підсудності. Ухвалою Верховного суду у складі Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 жовтня 2023 року було відмовлено у визначенні підсудності зазначеної справи, а матеріали справи повернуто до суду першої інстанції. 07 листопада 2023 року справа надійшла до Дарницького районного суду м. Києва. Фактично справа була повернута судді 14 листопада 2023 року. Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 15 листопада 2023 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 11 грудня 2023 року о 09:50 год. У судове засідання сторони не з`явилися. 04 грудня 2023 року до канцелярії суду надійшла заява від відповідача [PERSON] , у якій вона просила проводити розгляд справи за її відсутності та зазначила, що не має заперечень щодо задоволення позову. Від представника позивача до канцелярії суду надійшла заява про розгляд справи за її відсутності та відсутності позивача. У відповідності до частини восьмої статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями статті 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Проаналізувавши обставини справи у сукупності, суд доходить до наступного висновку. Встановлено, що 25 травня 2013 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено шлюб, який зареєстровано Центральним відділом державної реєстрації шлюбів Головного територіального управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 880, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серія [NUMBER] (а.с. 5). Від шлюбу подружжя має спільну дитину - [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження, яке видане відділом державної реєстрації актів цивільного стану м. Варшави (Республіка Польща), актовий запис № 1465011/00/AU/2018/698643, переклад якого на українську мову посвідчено присяжним перекладачем Міністерства юстиції Республіки Польща Кругляк Я.Г (а.с. 8-11). Як зазначив позивач у позовній заяві, подружнє життя не склалося через несумісність характерів та постійні непорозуміння. Фактично шлюбні стосунки сторони припинили у жовтні 2022 року, наразі подружжя проживає окремо, примирення між сторонами неможливе. Згідно із статтею 21 Сімейного кодексу України (далі - СК України), шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Так, відповідно до статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається (частини перша статті 24 СК України). Відповідно до частин третьої, четвертої статті 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно із статтею 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. З огляду на зазначене, враховуючи те, що відповідач не заперечувала проти розірвання шлюбу, зважаючи на те, що судом встановлено, що сім`я фактично розпалась та зберегти її неможливо, оскільки збереження сім`ї призведе до порушення інтересів кожного з подружжя, наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу.

Outcome: approved