Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-10 00:00:00

До Червонозаводського районного суду м. Харкова з Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області за підсудністю надійшла цивільна справа №183/5353/23 за позовом [PERSON] до Куп`янської міської ради, третя особа: Куп`янська державна нотаріальна контора Харківської області про надання додаткового строку для прийняття спадщини. Позовну заяву позивачка обґрунтовує тим, що вона має статус внутрішньо переміщеної особи, даний факт підтверджує довідкою № 1603-5002335106 від 15.11.2022 року, копія якої додається до даного позову. Вона, [PERSON] , народилася [INFO] . В свідоцтві про народження її батьками мовою оригіналу записані: батько - « [PERSON] », мати - « [PERSON] ». Свідоцтво про народження видано 05.06.1960 року «Купянское горбюро ЗАГС», серія [NUMBER] , актовий запис № 176. Копія свідоцтва додається до позовної заяви. Відповідно до свідоцтва про шлюб серія [NUMBER] від 18.09.1981 року вона, « [PERSON] », 18.09.1981 року уклала шлюб з « [PERSON] ». Шлюб було зареєстровано «Отдел ЗАГС Купянского ГИК», актовий запис № 247. Шлюбне прізвище - « [PERSON] ». Копія свідоцтва додається до даної позовної заяви. [INFO] померла її бабуся, мати її матері, [PERSON] . Після її смерті спадщину прийняла її мати [PERSON] . Спадщина складалася з частини житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Копія свідоцтва про право на спадщину за законом та копія витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно додаються до даного позову. [INFO] померла її мати [PERSON] , [INFO] , про що Куп`янським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Куп`янському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . Копія свідоцтва про смерть додається. За життя її мати залишила заповіт, посвідчений державним нотаріусом Куп`янської державної нотаріальної контори міста Куп`янськ Харківської області 11.07.2007 та зареєстрований в реєстрі за № 2-1882, відповідно до якого все належне їй майно, де б воно не було і з чого б не складалось, і взагалі все те, що на день смерті буде їй належати і на що вона за законом матиме право, вона заповіла їй, своїй донці [PERSON] , [INFO] . Копія заповіту та копія про реєстрацію в Спадковому реєстрі додаються до даної позовної заяви. До спадкової маси входить частина житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель, розташованого за адресою: [ADDRESS] . 23.01.2023 вона звернулася до Куп`янської державної нотаріальної контори Харківської області із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, але їй було відмовлено, оскільки нею було пропущено 10-ти місячний термін звернення до нотаріуса. Копія заяви, копія постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії та копія реєстрації в Спадковому реєстрі додаються до даного позову. Позивачка зазначає, що тривалий час не мала можливості звернутися до нотаріальної контори, оскільки досить серйозно хворіла на ковід (Covid-19). Довго лікувалася та витратила значні кошти, мала дуже скрутне матеріальне становище. Разом з цим почалася війна. За таких обставин вона і пропустила термін на звернення за прийняттям спадщини. Факт хвороби підтвердити документально можливості не має, оскільки довідки знаходяться в м. Куп`янськ, а їхати туди в даний час є небезпечним для життя. Окрім неї інших спадкоємців немає. У зв`язку з викладеним, просить суд визнати причину пропуску строку для прийняття спадщини поважною та визначити їй [PERSON] додатковий строк у 3 місяці для прийняття спадщини після набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 06.09.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито позовне провадження в цивільній справі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Справу ухвалено розглядати в порядку загального позовного провадження із призначенням в підготовче судове засідання. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 24.11.2023 закрито підготовче провадження по цивільній справі за вказаною позовною заявою та призначено справу до судового розгляду по суті. В судове засідання позивач не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи. В судове засідання відповідач не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, до суду надійшла заява від відповідача, в якій він просить розглянути справу і винести рішення за його відсутності. В судове засідання представник третьої особи не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутністю учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, встановивши відповідні обставини і визначивши відповідні до них правовідносини, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного. Позивач [PERSON] , народилася [INFO] . В свідоцтві про народження її батьками мовою оригіналу записані: батько - « [PERSON] », мати - « [PERSON] ». Свідоцтво про народження видано 05.06.1960 року «Купянское горбюро ЗАГС», серія [NUMBER] , актовий запис № 176. Відповідно до свідоцтва про шлюб серія [NUMBER] від 18.09.1981 року позивач, « [PERSON] », 18.09.1981 року уклала шлюб з « [PERSON] ». Шлюб було зареєстровано «Отдел ЗАГС Купянского ГИК», актовий запис № 247. Шлюбне прізвище - « [PERSON] ». [INFO] померла бабуся позивачки, мати її матері, [PERSON] . Після її смерті спадщину прийняла її мати [PERSON] . Спадщина складалася з частини житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель, розташованого за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом та копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно. [INFO] померла мати позивачки [PERSON] , [INFO] , про що Куп`янським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Куп`янському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . За життя мати позивачки залишила заповіт, посвідчений державним нотаріусом Куп`янської державної нотаріальної контори міста Куп`янськ Харківської області 11.07.2007 та зареєстрований в реєстрі за №2-1882, відповідно до якого все належне їй майно, де б воно не було і з чого б не складалось, і взагалі все те, що на день смерті буде їй належати і на що вона за законом матиме право, вона заповіла своїй донці [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією заповіту та копією про реєстрацію в Спадковому реєстрі. До спадкової маси входить частина житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (частини 3 статті 1223 ЦК України). Відповідно до статей 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. 23.01.2023 позивач звернулася до Куп`янської державної нотаріальної контори Харківської області із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, але їй було відмовлено, оскільки нею було пропущено 10-ти місячний термін звернення до нотаріуса, що підтверджується копією заяви, копією постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії та копією реєстрації в Спадковому реєстрі та рекомендовано звернутись до суду. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України). Згідно Постанови Кабінету міністрів України від 28.02.2022 за №164 (зі змінами та доповненнями) «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» строк для прийняття спадщини або відмови від її прийняття продовжено ще на чотири місяці. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст. 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Судовим розглядом встановлено, що на час відкриття спадщини позивач не проживав та не був зареєстрованим разом зі спадкодавцем. Загальновідомим є факт початку 24.02.2022 військової агресії російської федерації проти України, у зв`язку з чим, Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 року, який продовжений наступними Указами Президента України і триває дотепер. Територія м. Харкова та Харківської області з 24.02.2022 року по теперішній час постійно перебуває під обстрілами. Війна, як соціально-політичне явище, безумовно негативно вплинула на усі сфери життя громадян та не оминула жодної категорії населення, вплинула на нормальне функціонування державних органів, зокрема нотаріальних контор та органів поштового зв`язку. На переконання суду, введення воєнного стану на території України, постійний обстріл міста Харкова та Харківської області у період з 24.02.2022 року, що є загальновідомою обставиною, слід розцінювати як об`єктивну обставину, що істотно перешкоджала позивачу здійснити передбачені законом дії з прийняття спадщини після смерті матері за місцем її відкриття. При цьому, суд зауважує, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування. Виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд також керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права». Відмова у визначенні додаткового строку для прийняття спадщини позбавить позивача прав на майно, та призведе до передачі цього майна громаді міста як відумерлої спадщини. При оцінці встановлених обставин, суд враховує не тільки умови застосування правил ч. 3 ст. 1272 ЦК України, але і загальні засади цивільного судочинства та європейські принципи, зокрема, принцип верховенства права з його складовими. Так, запроваджене ст. 8 Конституції України та ст. 10 ЦПК України верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості. Одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості. Таке розуміння права не дає підстав для його ототожнення із законом, який іноді може бути й несправедливим. Справедливість одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права (рішення Конституційного Суду України від 02.11.2004 № 15-рп/2004). Умовою реалізації та інструментом принципу верховенства права є принцип «пропорційності». Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання у право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Втручання держави у право особи на мирне володіння своїм майном є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення «суспільного інтересу» та з дотриманням «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. Під необхідністю втручання мається на увазі, що воно відповідає нагальній соціальній потребі, і, зокрема, є пропорційним до поставленої законної мети (наприклад, рішення у справі «Кутцнер проти Німеччини», п. 60, та рішення від 18.12.2008 у справі «Савіни проти України» (Saviny v. Ukraine), заява № 39948/06, п. 47). Соціальна потреба визначається, зокрема, метою законодавчого врегулювання того чи іншого питання. Необхідність встановлення певних строків на прийняття спадщини обумовлена інтересами цивільного обігу в цілому, маючи на меті якнайшвидше усунення стану правової невизначеності, яка виникає в разі смерті спадкодавця, та забезпечення певних гарантій особам, права яких є похідними від поведінки спадкоємців попередньої черги. Отже, у цій справі суд має визначити, чи відповідає цій меті, а також принципу справедливості та інтересам суспільства позбавлення позивача прав на спадкове нерухоме майно з передачею відумерлої спадщини у власність територіальної громади. Проте, таке втручання у право власності (законне сподівання, очікування) позивача не у повній мірі відповідає законній меті встановлення строків у спадковому праві, не вирішує нагальні соціальні потреби, а тому не може вважатись пропорційним. Невиправдана фактична конфіскація майна державою суперечить ідеології справедливості. Таким чином, суд вважає, що надання позивачу додаткового строку на прийняття спадщини відповідає загальним положенням спадкового права, конституційному принципу верховенства права та положенням ст. 1 Першого протоколу Конвенції з прав людини та основоположних свобод. Проаналізувавши встановлені обставини справи, враховуючи незначний пропуск позивачем визначеного ст. 1270 ЦК України строку для подання заяви про прийняття спадщини, беручи до уваги загальні засади цивільного законодавства, а саме: справедливість, добросовісність та розумність, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, та вважає необхідним визначити позивачу додатковий строк три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved