Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-04 00:00:00

30 червня 2023 року позивачка [PERSON] звернулася до суду з позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] на її користь неустойку за несплату аліментів. В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначила, що період з 17.05.2007 року по 10.02.2014 року перебувала у шлюбі із відповідачем. Від шлюбу сторони мають доньку [PERSON] , [INFO] . Оскільки [PERSON] не надавав добровільної допомоги в утриманні доньки, то за заявою [PERSON] 06.04.2018 року Шепетівським районним судом Хмельницької області видано судовий наказ по справі про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання неповнолітньої доньки [PERSON] , [INFO] у твердій грошовій сумі в розмірі 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісяця, починаючи з 26.03.2018 року і до досягнення дитиною повноліття. 29.05.2018 року за вказаним наказом було відкрито виконавче провадження. Проте, не зважаючи на покладений судом на відповідача обов`язок, останній ухиляється від сплати аліментів внаслідок чого за період з 2021 року по 2023 рік утворилась заборгованість по сплаті аліментів загальному розмірі 34874,60 грн., яка не погашається відповідачем у добровільному порядку, що і дає позивачці право не звернення до суду з означеним позовом. Ухвалою суду від 12.07.2023 року відкрито провадження та призначено справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження. 01.11.2023 року від представника відповідача надійшли письмові пояснення по справі у яких відповідач заперечив повністю проти задоволення позову, оскільки заборгованість по сплаті аліментів ним повністю погашена, а розрахунок, наданий позивачкою не відповідає дійсності. У судовому засіданні позивачка та її представник заявлені позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили позов задовільнити. Відповідач у судове засідання не з`явився, представник відповідача у судовому засіданні заперечив повністю проти задовлення позовних вимог з підстав, зазначених у долучених до справи письмових поясненнях. Суд, зуслузавши учасників, перевіривши та оцінивши зібрані докази по справі вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що рішенням Хмельницького міськрайонного суду від 10.02.2014 року по справі № 686/20770/13ц шлюб між [PERSON] (прізвище змінено на « [PERSON] » свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] від 17.02.2015 року) та [PERSON] розірвано. Від шлюбу сторони мають доньку [PERSON] , [INFO] , що підтверджується даними свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 18.10.2008 року. Наказом Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 06.04.2018 року по справ № 688/824/18 вирішено стягувати з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання неповнолітньої доньки [PERSON] , [INFO] у твердій грошовій сумі в розмірі 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісяця, починаючи з 26.03.2018 року і до досягнення дитиною повноліття. 29.05.2018 року за вказаним наказом постановою Головного державного виконавця Другого відділу ДВС м. Хмельницький Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області відкрито виконавче провадження № 56485836. Проте, як вбачається із розрахунку заборгованості зі сплати аліментів № 51353/25.24-35 від 13.06.2023 року у виконавчому провадженні № 56485836, наданого Другим відділом ДВС у м. Хмельницькому Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на вимогу [PERSON] станом на 01.05.2023 року заборгованість [PERSON] зі сплати аліментів складає 34874,60 грн. Відповідно до наданого позивачкою розрахунку пені за прострочення [PERSON] сплати аліментів на утримання доньки [PERSON] за період з березня 2018 року по травень 2023 року включно загальний розмір пені складає 167059,78, з врахуванням кількості прострочених днів та суми заборгованості. Статтею 180 СК України встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. За змістом статті 196 СК України пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів. При цьому сума заборгованості за аліментами за попередні місяці не додається до заборгованості за наступні місяці, а кількість днів прострочення обчислюється виходячи з того місяця, в якому аліменти не сплачувались. Тобто неустойка (пеня) за один місяць рахується так: заборгованість за аліментами за місяць помножена на 1 % пені і на кількість днів місяця, в якому виникла заборгованість. Загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої пені за кожен із прострочених платежів (за кожен місяць). У\~статті 196 СК України\~не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожний місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо. Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. Законодавець установив розмір пені - 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, в який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені. Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, в якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості), та помножити та один відсоток. Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів прострочення х 1 %. За цим правилом обчислюється пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обчисленої за кожним місячним (періодичним) платежем. Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості. Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої\~статті 196 СК України\~пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. Зазначена правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 03 квітня 2019 року (справа № 14-616цс18). З огляду на вищенаведене суд вважає, що представлений позивачкою розрахунок пені за період з березня 2018 року по травень 2023 включно за несплату аліментів, який становить 167059,78 грн., є правильним, відповідає обставинам справи, але перевищує суму заборгованості боржника, тоді як відповідно до положень ч.1 ст.196 СК України сума неустойки яка підлягає до стягнення не може перевищувати 100 % заборгованості по аліментам, тому суд вважає, що розмір неустойки обмежується 34874,60 грн., яка підлягає до стягнення з відповідача. Посилання відповідача на те, що заборгованість ним була повністю погашена у червні 2023 року суд не бере до уваги, оскільки відповідачем суду не надано належних та допустимих доказів, які би підтверджували вказаний факт. Окрім того, пеня за несплату аліментів нараховується на період, коли мало місце прострочення сплати аліментів для суду, в першу чергу, має значення факт такого прострочення, вчиненого з вини платника аліментів. Факт прострочення сплати аліментів доведено перед судом наданими позивачкою належними та допустимими доказами, тоді як відповідачем перед судом не доведено відсутність його вини у прострочені сплати аліментів та факт відсутності такого прострочення. За ч. ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до ч.1 ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. В свою чергу, відповідно до ч.1 ст.79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] щодо стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів є належним чином обґрунтованим та знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, а тому підлягають до задоволення. Також, судовий збір у розмірі 1073,60 грн., слід стягнути з відповідача на користь держави, пропорційно задоволеним позовним вимогам.

Outcome: approved