Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-05 00:00:00

\~ \~ \~ \~перший заступник керівника Хмельницької обласної прокуратури звернувся з позовом в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державною, здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Хмельницької обласної державної адміністрації до Жванецької сільської ради, [PERSON] , [PERSON] , третя особа Національний природний парк «Подільські Товтри», про визнання недійсним рішення сесії сільської ради та зобов`язання повернути земельну ділянку. В обґрунтування позовних вимог прокурор вказує, що Хмельницькою обласною прокуратурою в межах заходів представницької діяльності встановлено порушення вимог земельного законодавства при використанні земельної ділянки природно-заповітного фонду на території Кам`янець-Подільського району Хмельницької області. Встановлено, що рішенням Рудської сільської ради від 11.12.2013 року №12 передано у приватну власність [PERSON] земельну ділянку для ведення садівництва площею 0,1га кадастровий номер 6822486800:03:001:0073, яка розташована в селі Цвіклівці Перші на території Рудської сільської ради Хмельницької області в межах населеного пункту. В подальшому на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 03.06.2014 р. [PERSON] продано вказану земельну ділянку для індивідуального садівництва [PERSON] . Зазначене рішення Рудської сільської ради щодо передачі у приватну власність земельної ділянки площею 0,1га із кадастровим номером 6822486800:03:001:0073 підлягає визнанню недійсним, а спірну земельну ділянку необхідно повернути у державну власність. При цьому прокурор вказує, що з метою збереження, відтворення та раціонального використання природних ландшафтів Поділля, унікальних історико-культурних комплексів, що мають важливе природоохоронне, естетичне, наукове, освітнє, рекреаційне та оздоровче значення Указом Президента України від 27.06.1996 року №474/96 створено Національний природний парк «Подільські Товтри», установивши площу земель 261\~316 гектарів, у тому числі 3\~015 гектарів, що надаються НПП у постійне користування. Окрім цього територія НПП «Подільські товтри» входить до об`єктів Смарагдової мережі України (код UA0000011, площа 261521 га), тому підпадає під охорону на підставі Конвенції про охорону дикої флори та фауни і природних середовищ існування в Європі (Бернська конвенція) 1979 року, яка ратифікована Україною у 1996 році та є частиною законодавства. Обласною прокуратурою з`ясовано, що в порушення вимог ст.ст.4,7,26 ЗУ «Про природно-заповідний фонд України», ст..ст.43,44 ЗК України рішенням Рудської сільської ради від 11.12.2013 року №12 [PERSON] передано в приватну власність земельну ділянку для ведення садівництва площею 0,1 га кадастровий номер 6822486800:03:001:0073, що розташована в с.Цвіклівці Перші на території Рудської сільської ради, яка відноситься до земель природно-заповідного фонду та на підставі Державного акту на право постійного користування перебуває у постійному користуванні НПП «Подільські Товтри». Так, відповідно до інформації адміністрації НПП «Подільські Товтри» від 02.12.2021 року та інформації Хмельницької обласної державної адміністрації від 03.12.2021 року, земельна ділянка площею 0,1га із кадастровим номером 6822486800:03:001:0073 є землями природно-заповідного фонду та знаходиться у постійному користуванні НПП «Подільські Товтри». Факт перебування земельної ділянки площею 0,1га із кадастровим номером 6822486800:03:001:0073 в межах земель природно-заповідного фонду підтверджується збірним кадастровим планом ЗАЦ «Карат» згідно якого спірна земельна ділянка перебуває у межах земель, які на підставі Державного акта серії ІІ-ХМ002530 від 28.12.2001 року перебувають у постійному користуванні НПП «Подільські Товтри». Згідно даних Публічної кадастрової карти з урахуванням функціоналів «Обмеження у використанні земель» та «Природно-заповідний кадастр Смарагдова мережа» наочно видно, що зазначена земельна ділянка перебуває в межах земель вказаного об`єкту природно-заповідного фонду та Смарагдової мережі. Дані Публічної кадастрової карти містять офіційну інформацію, є належним доказом на підтвердження викладених обставин та знаходяться у вільному доступі за посиланням hptt://map.land.gov.ua/. Згідно з інформацією Хмельницької обласної державної адміністрації від 03.01.2021 р. № 68/34-12-7642/2021 проект землеустрою щодо відведення цієї земельної ділянки у відповідності до ст.186.1 ЗК України не надходив та відповідний висновок про його погодження не видавався. Землі природо-заповідного фонду є землями з особливим режимом охорони і повністю або частково вилучені з господарського обороту. Таким чином земельна ділянка площею 0,1 га передана у власність [PERSON] на час передачі була і залишається територією природно-заповідного фонду, враховуючи положення ст. 150 ЗК України належала до особливо цінних земель, які відповідно до ст.. 20 ЗУ «Про природно заповідний фонд України» вилучені із господарського використання та перебувала у постійному користуванні НПП «Подільські Товтри», а тому не могла надаватись у власність для індивідуального садівництва. Інтереси суспільства в частині дотримання вимог закону у цих правовідносинах явно переважають приватний інтерес [PERSON] та [PERSON] у незаконному володінні та використанні цієї земельної ділянки. У разі задоволення позовних вимог відповідачі не нестимуть «надмірний тягар», оскільки право власності зареєстровано за [PERSON] на підставі рішення органу місцевого самоврядування про передачу земельної ділянки в порядку її безоплатної приватизації, а [PERSON] вправі у разі задоволення позову на повернення коштів сплачених за договором купівлі-продажу. Окрім цього [PERSON] та [PERSON] мали доступ до законодавства та в силу зовнішніх об`єктивних явних і видимих природних ознак спірної земельної ділянки проявивши розумну обачність могли і повинні були знати про те, що ця ділянка перебуває у межах об`єкті природно-заповідного фонду, а тому вибула з володіння держави з порушенням вимог закону, що ставить добросовісність відповідачів під час набуття спірної земельної ділянки у власність під обґрунтований сумнів. Прокурор просить суд: визнати недійсним рішення Рудської сільської ради віл 11.12.2013 року №12 щодо передачі [PERSON] у приватну власність для ведення садівництва земельну ділянку площею 0,1 га з кадастровим номером 6822486800:03:001:0073, що розташована в с. Цвіклівці Перші на території Жванецької сільської ради Хмельницької області в межах населеного пункту; визнати незаконною та скасувати у державному земельному кадастрі державну реєстрацію спірної земельної ділянки з кадастровим номером 6822486800:03:001:0073 із одночасним припиненням у Державному реєстрі речових прав усіх зареєстрованих щодо неї речових прав та їх обтяжень; зобов`язати [PERSON] повернути земельну ділянку з кадастровим номером 6822486800:03:001:0073 площею 0,1 га державі в особі Хмельницької обласної державної адміністрації; стягнути з відповідачів на користь Хмельницької обласної прокуратури судовий збір сплачений за подання позовної заяви. В суді прокурор позов підтримав, просить його задовольнити. Представник відповідача Жванецької сільської ради в судове засідання не з`явився, сільський голова подав суду заяву про розгляд справи без його участі, при вирішення справи покладаються на думку суду(а.с.52). Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, подав до суду заяви (а.с.72, 152) про слухання справи у його відсутності, позов не визнає, просить в задоволенні позову відмовити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, про розгляд справи повідомлена судовими повістками, подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги не визнає. Представник відповідача подав до суду відзив на позов(а.с.67-68) в якому просить в задоволенні позову відмовити, вказує що позовні вимоги подані без належної правової підстави і є неналежним позовом оскільки у відповідача яка є добросовісний набувач спірної земельної ділянки неможливо її витребувати оскільки договір купівлі-продажу було проведено із дотриманням вимог чинного законодавства, договір купівлі-продажу недійсним не визнавався, вказує, що позивачем пропущено строк позовної давності оскільки договір купівлі-продажу було укладено 03.06.2014 року, а до суду прокурором подано позовну заяву 10.01.2022 року, що свідчить про закінчення строку позовної давності. Представник відповідача подав суду заяву про застосування строків позовної давності(а.с.69). В суді представник відповідача свої заперечення на позов підтримав, просить відмовити в його задоволенні. Під час розгляду справи представник відповідача повідомив суд про розірвання договору про надання правової допомоги з [PERSON] (а.с.187). Відповідач по справі угод з іншим представником не укладала, подала суду 06.12.2023 р. заяву про розгляд справи без її участі, позов не визнає. \~ \~ \~ \~Представник третьої особи по справі НПП «Подільські Товтри» в судовому засіданні підтримав позовні вимоги прокурора, вважає позов обґрунтованим, просить суд його задовольнити в повному обсязі. Ухвалою суду від 11.02.2022 року відкрито провадження у справі та призначено по справі підготовне судове засідання. Ухвалою судді від 13.05.2022 р. задоволено самовідвід по справі. Ухвалою суду від 18.01.2023 року закрито підготовче провадження у справі та призначено розгляд справи по суті. \~ \~ \~ \~Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, вивчивши матеріали справи, суд встановив наступне. Указом Президента України від 27.06.1996 року №474/96\~на території, окрім інших, Кам`янець-Подільського району Хмельницької області створено Національний природний парк «Подільські Товтри» з метою збереження, відтворення та раціонального використання природних ландшафтів Поділля з унікальними історико-культурними комплексами, що мають важливе природоохоронне, естетичне, наукове, освітнє, рекреаційне та оздоровче значення. Установлено площу земель Національного природного парку «Подільські Товтри» -261316 гектарів, у тому числі - 3015 гектарів, що надаються у постійне користування, та 258301 гектар, що включаються до його складу. Землям, які включені до складу території НПП «Подільські Товтри», надано статус природно-заповідного фонду. Такі землі чи їх частина передаються під охорону підприємствам, установам, організаціям. Хмельницькою обласною радою було прийнято рішення №11 від 16.12.1998 року «Про вилучення та надання земель лісового фонду у постійне користування Національному природному парку «Подільські Товтри». Вказано загальний розмір території цього парку та землі, що входять до складу останнього, зокрема землі Рудської сільської ради. Після передачі до НПП «Подільські Товтри» кварталів та виділів відповідних лісництв, які підлягали вилученню, було видано державні акти на право постійного користування землею, згідно з якими відповідні квартали віднесено до зони регульованої рекреації НПП «Подільські Товтри». Технічна документація на виконання топографо-геодизичних та картографічних робіт для видачі державного акта на право постійного користування землею НПП «Подільські Товтри»(на території Рудської СР) виготовлено Кам`янець-Подільським філіалом ДП «Поділлягеодезкартографія» в 2001 р. на підставі договору № 20 на створення науково-технічної продукції від 15.11.2000 р. укладеного між Подільським підприємством геодезії, картографії та кадастру та Головним управлінням національних природних парків і заповідної зони(а.с. 160-179). Згідно Державного акту на право постійного користування землею від 28.12.2001 року серії 11-ХМ №002530, зареєстрованого в Книзі записів актів на право постійного користування землею №7, земельну ділянку площею 104,14 га надано у постійне користування НПП «Подільські Товтри» для природоохоронного та рекреаційного призначення відповідно до рішення Хмельницької обласної ради від 16.12.1998 №11 (а.с.35). \~ \~ \~ \~Рішенням 22 сесії сільської ради 6 скликання Рудської сільської ради №12 від 11.12.2013 року затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність [PERSON] для ведення садівництва площею 0,1000га що розташована в с.Цвіклівці Перші на території Рудської сільської ради, передано [PERSON] земельну ділянку для ведення садівництва площею 0,1000га у приватну власність, дозволено виготовити правовстановлюючі документи на земельну ділянку (а.с.20). В подальшому на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 03.06.2014 року посвідченого приватним нотаріусом Кам`янець-Подільського районного нотаріального округу Бориславською Н.В., зареєстровано в реєстрі за №270, [PERSON] продав [PERSON] земельну ділянку для індивідуального садівництва загальною площею 0,1га із кадастровим номером 6822486800:03:001:0073,\~продаж вчинено\~за 49\~607,00\~грн.\~Оціночна вартість\~земельної ділянки\~становить 49\~607,00\~грн.\~згідно висновку\~про вартість\~об`єкта оцінки\~до звіту\~в стислій\~формі №КО140518-004\~оцінювача ТОВ\~«Захід-Тест»\~ [PERSON] \~від 18.05.2014\~року (а.с.21-22). \~ \~ \~ \~Право власності [PERSON] на земельну ділянку з кадастровим номером 6822486800:03:001:0073 зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 03.06.2014 р. приватним нотаріусом Назарук Н.В., номер запису про право власності 5881568, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 313761268224. Вказані обставини підтверджуються Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно(а.с.17-19). \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.4 ст. 4 ЗК України(в редакції 1990 р., на час виникнення спірних правовідносин) не можуть передаватись у колективну та приватну власність землі природоохоронного, оздоровчого, рекреаційного та історико-культурного призначення. Відповідно до ст. 43 ЗК України(2002 р.) землі\~ природно-заповідного фонду - це ділянки суші і водного простору з\~ природними комплексами та об`єктами, що мають особливу\~ природоохоронну, екологічну, наукову, естетичну, рекреаційну та іншу цінність, яким відповідно до закону надано статус територій та об`єктів\~ природно-заповідного фонду. Ст. 44 ЗК України встановлено, що до земель\~ природно-заповідного фонду включаються\~ природні території та об`єкти ( природні заповідники, національні\~ природні парки, біосферні заповідники, регіональні ландшафтні парки, заказники, пам`ятки\~ природи, заповідні урочища), а також штучно створені об`єкти (ботанічні сади, дендрологічні парки, зоологічні парки, парки-пам`ятки садово-паркового мистецтва). Згідно ст. 45 ЗК України землі\~ природно-заповідного\~фонду можуть\~перебувати у\~державній,\~комунальній та\~приватній власності. Порядок використання земель\~ природно-заповідного фонду визначається законом. Правові основи організації, охорони, ефективного використання природно-заповідного фонду України, відтворення його природних комплексів та об`єктів визначає\~Закон України «Про природно-заповідний фонд». Відповідно до цього\~Закону\~природно-заповідний фонд становлять ділянки суші і водного простору, природні комплекси та об`єкти яких мають особливу природоохоронну, наукову, естетичну, рекреаційну та іншу цінність і виділені з метою збереження природної різноманітності ландшафтів, генофонду тваринного і рослинного світу, підтримання загального екологічного балансу та забезпечення фонового моніторингу навколишнього природного середовища (абзац другий преамбули до цього\~Закону). Згідно ст.4 закону України «Про природно-заповідний\~фонд України» території природних заповідників, заповідні зони біосферних заповідників, землі та інші природні ресурси, надані національним природним паркам, є власністю Українського народу. Межі територій та об`єктів природно-заповідного фонду встановлюються в натурі відповідно до законодавства. До встановлення меж територій та об`єктів природно-заповідного фонду в натурі їх межі визначаються відповідно до проектів створення територій та об`єктів природно-заповідного фонду (частина четверта\~статті 7 Закону України «Про природно-заповідний фонд України»). Відповідно до\~ст.\~20\~закону України\~«Про природно-заповідний\~фонд України» національні\~природні парки\~є природоохоронними,\~рекреаційними,\~культурно-освітніми,\~науково-дослідними\~установами загальнодержавного\~значення,\~що створюються\~з метою\~збереження,\~відтворення і\~ефективного використання\~природних комплексів\~та об`єктів,\~які мають\~особливу природоохоронну,\~оздоровчу,\~історико-культурну,\~наукову,\~освітню та\~естетичну цінність. Ділянки\~землі та\~водного простору\~з усіма\~природними ресурсами\~та об`єктами\~вилучаються з\~господарського використання\~і надаються\~національним природним\~паркам у\~порядку,\~встановленому цим\~Законом та\~іншими актами\~законодавства України. До\~складу територій\~національних природних\~парків можуть\~включатися ділянки\~землі та\~водного простору\~інших землевласників\~та землекористувачів. На\~національні природні\~парки покладається\~виконання таких\~основних завдань: збереження\~цінних природних\~та історико-культурних\~комплексів і\~об`єктів; створення\~умов для\~організованого туризму,\~відпочинку та\~інших видів\~рекреаційної діяльності\~в природних\~умовах з\~додержанням режиму\~охорони заповідних\~природних комплексів\~та об`єктів; проведення\~наукових досліджень\~природних комплексів\~та їх\~змін в\~умовах рекреаційного\~використання,\~розробка наукових\~рекомендацій з\~питань охорони\~навколишнього природного\~середовища та\~ефективного використання\~природних ресурсів; проведення екологічної освітньо-виховної роботи. Згідно ч. 1 ст. 84 ЗК України у державній власності перебувають усі землі України, крім земель комунальної та приватної власності. Відповідно до п. «г» ч.4 ст.84 ЗК України до земель державної власності, які не можуть передаватись у приватну власність, належать: землі під об`єктами\~ природно-заповідного фонду, історико-культурного та оздоровчого призначення, що мають особливу екологічну, оздоровчу, наукову, естетичну та історико-культурну цінність, якщо інше не передбачено законом. Ч.7\~ст.20\~ЗК України\~встановлено,\~що зміна\~цільового призначення\~земельних ділянок\~погоджується у\~разі: зміни цільового призначення земельних ділянок державної та комунальної власності\~ природно-заповідного фонду та іншого\~ природоохоронного призначення, історико-культурного, лісогосподарського призначення, внаслідок якої земельні ділянки виводяться із складу таких категорій, а також зміни цільового призначення земель, визначених\~пунктом "б"\~частини першої статті 150 цього Кодексу, - з Кабінетом Міністрів України. \~ \~ \~ \~Як визначено\~статтею 81 ЗК України, громадяни України набувають права власності на земельні ділянки на підставі: а) придбання за договором купівлі-продажу, ренти, дарування, міни, іншими цивільно-правовими угодами; б) безоплатної передачі із земель державної і комунальної власності; в) приватизації земельних ділянок, що були раніше надані їм у користування; г) прийняття спадщини; ґ) виділення в натурі (на місцевості) належної їм земельної частки (паю). Частина 1\~статті 150 ЗК України\~у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, відносить до особливо цінних земель, зокрема, землі природно-заповідного фонду. Земельні ділянки особливо цінних земель, що перебувають у державній або комунальній власності, можуть вилучатися (викуплятися) для будівництва об`єктів загальнодержавного значення, доріг, ліній електропередачі та зв`язку, трубопроводів, осушувальних і зрошувальних каналів, геодезичних пунктів, житла, об`єктів соціально-культурного призначення, нафтових і газових свердловин та виробничих споруд, пов`язаних з їх експлуатацією, за постановою Кабінету Міністрів України або за рішенням відповідної місцевої ради, якщо питання про вилучення (викуп) земельної ділянки погоджується Верховною Радою України (частина друга\~статті 150 ЗК України\~у редакції на час виникнення спірних правовідносин). Системний аналіз вищенаведених норм права дозволяє зробити висновок про те, що землі природно-заповідного фонду, що перебувають у державній власності, не підлягають приватизації. Такі землі можуть перебувати у приватній власності лише у зв`язку з формуванням на цих земельних ділянках об`єктів природно-заповідного фонду чи включення земельних ділянок, що належать фізичним чи юридичним особам, до земель природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення). Вилучення (викуп) земель природно-заповідного фонду із комунальної власності, зокрема, для будівництва житла був можливим тільки на підставі постанови Кабінету Міністрів України або за рішенням відповідної місцевої ради, якщо вилучення (викуп) земельної ділянки погодила Верховна Рада України. Цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки (частина перша\~статті 11 ЦК України). Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів (частина перша\~статті 328 ЦК України).\~Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом (частина друга\~статті 328 ЦК України\~у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).Отже, за загальним правилом цивільні права, зокрема право власності, виникають із правомірних, а не протиправних дій. Як встановлено судом, на запит Хмельницької обласної прокуратури від 09.11.2021 року №12-110 вих 21, (а.с.23-24), Хмельницька обласна адміністрація листом від 03.12.2021 року №68/34-12-7642/2021(а.с.25-26) вказала, що земельна ділянка з кадастровим номером 6822486800:03:001:0073 серед інших також знаходиться на загальній території національного природного парку «Подільські Товтри» площею 261\~316,0 га, оголошеного Указом Президента України від 27.06.1996 року №474/96. Також земельна ділянка входить до об`єкту Смарагдової мережі Національний природний парк «Подільські Товтри», який охороняється відповідно до Конвенції про охорону дикої флори і фауни і природних середовищ існування в Європі (Бернська конвенція). Заказник входить до складу природно-заповідного фонду України, охороняється як національне надбання. На запит Хмельницької обласної прокуратури від 09.11.2021 року №12-111 вих 21 (а.с.27-28), НПП «Подільські Товтри» листом від 02.12.2021 року №711(а.с.29-30) вказала, що земельна ділянка з кадастровим номером 6822486800:03:001:0073 площею 0,1 га разом з іншими є землею природно-заповідного фонду та знаходиться у постійному користуванні НПП «Подільські Товтри». Адміністрація НПП «Подільські Товтри» не надавала погодження на вилучення зазначених земельних ділянок із земель природно-заповідного фонду. Службою державної охорони природно-заповідного фонду Парку було встановлено факт незаконного використання земель природно-заповідного фонду, які надані у постійне користування НПП «Подільські Товтри». Факт накладення\~земельної ділянки\~з кадастровим\~номером 6822486800:03:001:0073 на\~земельну ділянку площею 104,14 га, яку надано у постійне користування НПП «Подільські Товтри», підтверджується також збірним кадастровим планом, виготовленим ЗАЦ «Карат» за зверненням заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури (а.с.32-34). З врахуванням наведеного суд дійшов висновку, що позивачем доведено належними та допустимими доказами належність земельної ділянки з кадастровим номером 6822486800:03:001:0073 до земель природно-заповідного фонду, які перебувають у постійному користуванні НПП «Подільські Товтри» (зона регульованої рекреації). На території зони регульованої рекреації, стаціонарної рекреації та господарської зони забороняється будь-яка діяльність, яка призводить або може призвести до погіршення стану навколишнього природного середовища та зниження рекреаційної цінності території національного природного парку (частина друга\~статті 21 зазначеного Закону). З огляду на наведені приписи\~Закон України «Про природно-заповідний фонд»\~не допускає можливість будівництва та обслуговування дачного будівництва, садівництва у національних природних і регіональних ландшафтних парках. Надання земельної ділянки у приватну власність для індивідуального садівництва у зоні регульованої рекреації земель природно-заповідного фонду суперечить як визначеним законом завданням цього парку, так і законодавчим обмеженням на здійснення діяльності з такого будівництва на відповідних землях, так і суперечить нормам статей\~83,\~84 ЗК України. Тому за змістом наведених вище приписів, які характеризуються належною якістю як властивістю, що є умовою забезпечення юридичної визначеності у правовідносинах, і Рудська сільська рада (правонаступником якої на теперішній час є Жванецька сільська рада) і [PERSON] знали чи повинні були знати про неможливість передання у власність спірної земельної ділянки для вищевказаної мети. З огляду на те, що спірна земельна ділянка не могла бути передана у приватну власність, оскільки для цього існували законодавчі перешкоди, про які відповідачі знали чи повинні були знати, проявивши розумну обачність щодо місця її розташування, поведінка обох відповідачів не була добросовісною. Прокурор мотивував позовні вимоги, зокрема, посилаючись на ст. 391 ЦК України яка регламентує підстави для звернення власника з негаторним позовом для усунення перешкод у користуванні та розпорядженні його майном. Судовий захист цивільного права та інтересу є однією із загальних засад цивільного законодавства (пункт 5 частини першої\~статті 3 ЦК України). Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства (частина друга\~статті 15 ЦК України). Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша\~статті 16 ЦК України). Прокурор заявив вінтересах державив особі органу уповноваженого державою наздійснення функцій у спірних правовідносинах Хмельницької обласної державної адміністрації вимоги про\~скасування рішення сільської ради, скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації права приватної власності на земельну ділянку, скасування у державному земельному кадастрі державної реєстрації земельної ділянки, зобов`язання повернути земельну ділянку За змістом статей\~15\~і\~16 ЦК України\~кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. При цьому, розглядаючи відповідний спір, суд має установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси осіб, які звертаються з позовом, та чи є обраний позивачем спосіб захисту ефективним, тобто таким, що забезпечить поновлення порушеного права. \~ \~ \~ \~В постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 червня\~2023 року у справі № 554/10517/16-ц (п.7.29) зазначено, що «зайняття земельної ділянки природно-заповідного фонду з порушенням ЗК України та Закону № 2456-XII потрібно розглядати як порушення права власності держави чи відповідної територіальної громади, що не пов`язане з позбавленням власника володіння відповідною земельною ділянкою, навіть якщо інша особа зареєструвала її право приватної власності на цю ділянку.» Відповідно до п.7.30 зазначеної постанови за таких умов, ефективним способом судового захисту щодо повернення земельної ділянки природно-заповідного фонду власнику є негаторний, а не віндикаційний позов. \~ \~ \~ \~Представником відповідача [PERSON] подано до суду заяву про застосування строку позовної давності.(а.с.69). Відповідно до статті 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (частина четверта статті 267 ЦК України). Серед способів захисту речових прав цивільне законодавство виокремлює, зокрема, витребування майна з чужого незаконного володіння (стаття 387 ЦК України) й усунення перешкод у здійсненні права користування та розпоряджання майном (стаття 391 ЦК України). Вказані способи захисту можуть бути реалізовані шляхом подання віндикаційного та негаторного позовів відповідно. Приписи про застосування позовної давності поширюються, зокрема, на позови про витребування майна з чужого незаконного володіння (віндикаційний позов). Натомість негаторний позов може бути пред`явлений позивачем упродовж усього часу, поки існує відповідне правопорушення (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 4 липня 2018 року у справі № 653/1096/16-ц (пункти 52, 96). \~ \~ \~ \~В зв`язку із цим вимоги представника відповідача [PERSON] щодо застосування строку позовної давності задоволенню не підлягають оскільки прокурором заявлено негаторний позов. Власник земельної ділянки може вимагати усунення порушення його права власності на цю ділянку, зокрема, оспорюючи відповідні рішення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування, договори або інші правочини, та вимагаючи повернути таку ділянку (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц (провадження № 14-473цс18, абзац п`ятий пункту 143). Однак, беручи до уваги те, що оскаржене рішення органів місцевого самоврядування не стосуються [PERSON] як останньої набувачки земельної ділянки, вимоги прокурора про визнання недійсним рішення Рудської сільської ради віл 11.12.2013 року №12 щодо передачі [PERSON] у приватну власність для ведення садівництва земельну ділянку площею 0,1 га з кадастровим номером 6822486800:03:001:0073, що розташована в с. Цвіклівці Перші на території Жванецької сільської ради Хмельницької області в межах населеного пункту, на підставі якого земельну ділянку було оформлено за [PERSON] не призводять відновлення порушеного права. Для повернення земельної ділянки, оспорювання рішення органу місцевого самоврядування не є ефективним способом захисту права власника. В зв`язку із цим зазначена позовна вимога задоволенню не підлягає. Позовна вимога щодо повернення земельної ділянки сформульована у позовній заяві як вимога зобов`язального характеру - зобов`язати [PERSON] повернути державі в особі Хмельницької обласної державної адміністрації спірну земельну ділянку. Відтак саме боржник в разі ухвалення судового рішення про задоволення позову в цій частині зобов`язаний вчинити певні дії відповідно до\~статті 63 Закону України "Про виконавче провадження", норми якої регламентують порядок виконання рішень, за якими боржник зобов`язаний вчинити певні дії або утриматися від їх вчинення. Дії виконавця полягають у відкритті виконавчого провадження та наданні боржнику 10 робочих днів для його добровільного виконання; перевірці виконання рішення боржником і накладення на боржника штрафу (в т.ч. повторно) в разі невиконання без поважних причин ним рішення та попередження про кримінальну відповідальність, направлення повідомлення до органу досудового слідства про вчинення боржником кримінального правопорушення). При цьому за наявності зареєстрованого права власності на об`єкт цивільних прав (земельну ділянку), очевидно, що в разі невиконання боржником рішення про повернення земельної ділянки, воно не може бути виконано в примусовому порядку без участі боржника, що матиме наслідком надсилання виконавцем до органу досудового розслідування повідомлення про вчинення боржником кримінального правопорушення та закінчення виконавчого провадження згідно ч.3\~ст. 63 Закону України "Про виконавче провадження"\~і свідчить про неефективність вказаного способу захисту. В свою чергу, саме державна реєстрація спірної земельної ділянки в Державному земельному кадастрі як ділянки для індивідуального садівництва та проведена державна реєстрація права власності [PERSON] перешкоджає позивачу повернути земельну ділянку на користь держави та відновити її цільове призначення як земельної ділянки що належить до земель природно-заповідного фонду, які перебувають у постійному користуванні НПП «Подільські Товтри» (зона регульованої рекреації). Відтак з врахуванням змісту права, за захистом якого звернувся позивач, а також характеру його порушення, ефективним та належним способом захисту є скасування державної реєстрації спірної земельної ділянки в Державному земельному кадастрі та скасування державної реєстрації права власності [PERSON] у Реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень. Згідно з ч.13\~ст. 79-1 ЗК України\~ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки допускається виключно з одночасним припиненням таким рішенням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо такої земельної ділянки (за наявності таких прав, обтяжень). Відтак позов в частині скасування державної реєстрації спірної земельної ділянки та скасування державної реєстрації права власності підлягає задоволенню. Повернення Хмельницькій обласній державній адміністрації спірної земельної ділянки переслідує легітимну мету контролю за використанням відповідного майна згідно із загальними інтересами, щоб таке використання відбувалося за цільовим призначенням. Важливість цих інтересів зумовлюється особливим статусом спірної земельної ділянки. Судом встановлено, що вона належить до земель природно-заповідного фонду, що перебуває у постійному користуванні НПП «Подільські Товтри» (зона регульованої рекреації). Відповідно до абзацу третього преамбули до\~Закону України «Про природно-заповідний фонд»\~природно-заповідний фонд охороняється як національне надбання, щодо якого встановлюється особливий режим охорони, відтворення і використання. Україна розглядає цей фонд як складову частину світової системи природних територій та об`єктів, що перебувають під особливою охороною. Велика Палата Верховного Суду раніше вже звертала увагу на те, що у спорах стосовно прибережних захисних смуг, земель лісогосподарського призначення, інших земель, які перебувають під посиленою правовою охороною держави (зокрема земель природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення), остання, втручаючись у право мирного володіння відповідними земельними ділянками з боку приватних осіб, може захищати загальні інтереси у безпечному довкіллі, непогіршенні екологічної ситуації, у використанні власності не на шкоду людині та суспільству (частина третя статті 13, частина сьома статті 41, частина перша\~статті 50 Конституції України, частина третя\~статті 1 ЗК України). Ці інтереси реалізуються, зокрема, через цільовий характер використання земельних ділянок (статті\~18,\~19, пункти «а» і «б» частини першої статті\~91, пункти «а» і «б» частини першої статті\~96 ЗК України), які набуваються лише згідно із законом (стаття 14 Конституції України) (див. постанови від 7 листопада 2018 року у справі № 488/5027/14-ц (пункт 127), від 7 листопада 2018 року у справі № 488/6211/14-ц (пункт 90), від 14 листопада 2018 року № 183/1617/16 (пункт 148), від 29 травня 2019 року у справі № 367/2022/15-ц (пункт 53), від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц (пункт 117)). З огляду на вищевказане у втручанні держави у право мирного володіння власником спірною земельною ділянкою що знаходиться на землях природно-заповідного фонду НПП «Подільські Товтри» є легітимна мета контролю за використанням цієї ділянки за цільовим призначенням згідно із загальними інтересами. У справі суспільний інтерес у поверненні спірної земельної ділянки територіальній громаді спрямований на задоволення соціальних потреб: у відновленні законності, становища, яке існувало до порушення права державної власності на цю ділянку; у недопущенні забороненої законом діяльності на території НПП «Подільські Товтри» як об`єкта природно-заповідного фонду. Суд вважає, що в силу зовнішніх, об`єктивних, явних і видимих природних ознак спірної земельної ділянки [PERSON] , проявивши розумну обачність, могла і повинна була знати про те, що ця ділянка розташована на території природно-заповідного фонду НПП «Подільські Товтри», інформація про який є загальновідомою. Вона могла ознайомитись зі змістом земельного та природоохоронного законодавства (норми якого щодо отримання в власність земельних ділянок природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення є доступними, чіткими та передбачуваними), а також за необхідності могла отримати відповідну правову допомогу перед набуттям в власність спірної земельної ділянки. Відтак [PERSON] могла і повинна була розуміти, що ця ділянка належить до земель природно-заповідного фонду, і її отримання у власність для ведення індивідуального садівництва, будівництво дачного будинку, є неможливим в силу імперативних вимог законодавства України. За таких обставин суд критично оцінює твердження представника відповідача що втручання у право власності того об`єкта, який [PERSON] за добросовісної поведінки не могла би отримати, є для неї надмірним тягарем. Оскільки позовну заяву прокурора задоволено частково, із трьох вимог немайнового характеру задоволено дві, судовий збір, сплачений ним за позовну заяву у розмірі 4540,00 грн. слід би було стягнути з відповідача [PERSON] . В той же час [PERSON] є інвалідом 2-ї групи, що підтверджується копією пенсійного посвідчення(а.с.189), а тому витрати по сплаті судового підлягають компенсуванню Хмельницькій обласній прокуратурі за рахунок держави відповідно до ч.6 ст.141 ЦПК України. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного,

Outcome: partial