Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-07 00:00:00

16.08.2023 представниця позивачки звернулася до суду із зазначеним позовом, згідно якого просить визначити [PERSON] додатковий строк у два місяця з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті її матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Вимоги за позовом вмотивовані тим, що після смерті матері позивачка звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак отримала відмову у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. Як причину пропуску строку для прийняття спадщини, позивачка зазначає зупинення перебігу строку для прийняття спадщину або відмову від її прийняття на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяця встановленого Постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164, а тому вона вважала, що має право звернутися з відповідною заявою до нотаріуса в липні 2023 року. Про те, що в подальшому зазначений додатковий строк було скасовано [PERSON] відомо не було, що позбавило її можливість звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у визначений законодавством термін. При цьому вона є єдиною спадкоємицею і бажає прийняти спадщину, але у позасудовому порядку реалізувати свої спадкові права не має можливості, що і стало підставою для звернення до суду з відповідним позовом. 22.08.2023 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області у справі відкрито провадження за правилами загального позовного провадження. 25.10.2023\~ухвалою Охтирського\~міськрайонного суду\~Сумської області\~без виходу\~до нарадчої\~кімнати замінено\~неналежного відповідача\~з Чернеччинської\~сільської ради\~Охтирського району\~Сумської області\~на Охтирську міську раду Сумської області. 20.11.2023 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області закрито підготовче провадження по справі, призначено справу до судового розгляду з повідомленням учасників процесу. Позивачка у судове засідання не з`явилася, від її представниці надійшла заява про розгляд справи у відсутність сторони позивача, заявлені позовні вимоги просила задовольнити. Представник Охтирської\~міської ради\~Сумської областіу судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд справи без його участі, просив прийняти рішення відповідно до вимог чинного законодавства. Представник Першої охтирської державної нотаріальної контори у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку, подав заяву, надав заяву про розгляд справи без його участі, при вирішенні позовних вимог покладався на розсуд суду. У зв`язку з неявкою у судове засідання учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, що відповідає положенням ст. 247 ЦПК України. Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, врахувавши позицію учасників справи, дійшов наступного висновку. Встановлено, що [PERSON] є матір`ю [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвами про народження серії [NUMBER] від 19.05.1955, виданим Старо-Іванівською сільською радою Охтирського району Сумської області. Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданого 29.01.1977 Виконкомом Ст. Іванівської сільської ради Охтирського району Сумської області, 29.01.1977 [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб, після реєстрації якого остання змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с. 9). [INFO] в с. Стара Іванівка Охтирського району Сумської області померла мати позивачки [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 13.10.2022 Охтирським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Охтирському районі Сумської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) (а.с. 8). Згідно довідки\~від 14.08.2023\~за №\~200,\~виданої секретарем\~сільського квартального\~комітету «Староіванівський»,\~ [PERSON] проживала\~разом з [PERSON] \~на момент\~її стерті\~по [ADDRESS] \~(а.с.\~13). Листом від 01.08.2023 за № 516/01-16, за підписом завідувача Першої охтирської державної нотаріальної контори, [PERSON] роз`яснено про необхідність звернення до суду, у зв`язку з пропуском нею шестимісячного строк для звернення із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] (а.с. 14). Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. За приписами ст.13 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до\~ЦПК України\~в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Згідно зі\~ст. 1220 ЦК України\~спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до ст. 1218\~ЦК України\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. В ч. 1, 2\~ст. 1268 ЦК України\~передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до ст. 1270\~ЦПК України\~для прийняття спадщини встановлюється строку шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями,строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Положеннями \~ст. 1272 ЦК України\~визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ст.\~1270\~ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснено в п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. З аналізу вказаних положень\~ЦК України вбачається, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Обґрунтовуючи позовні вимоги позивачка зазначає, що вона не звернулася в межах визначеного законом строку до нотаріальної контори за прийняттям спадщини після смерті матері [PERSON] у зв`язку із введенням на території України воєнного стану, а також дією Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022, якою було внесено зміни щодо строків прийняття спадщини, про подальшу зміну яких позивачці не було відомо. Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні»\~у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої\~статті 106 Конституції України,\~Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строк дії якого неодноразово продовжувався і на даний час його дію не припинено. Відповідно до\~ст. 64 Конституції України, ст.ст. 12-1\~і\~20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», ст.ст.\~7\~і\~34 Закону України «Про нотаріат»,\~Указу Президента України від 24.02.2022 № 64 «Про введення воєнного стану в Україні» 28.02.2022\~ Кабінетом Міністрів України була прийнята постанова № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». В п. 3\~постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану»\~(в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Постановою Кабінету Міністрів України від 09.05.2023 № 469 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану»\~пункт 3\~постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану»\~виключено. З матеріалів справи вбачається, що спадкодавиця [PERSON] померла [INFO] , а отже кінцевим строком для подання заяви про прийняття спадщини для позивача було 13.04.2023. Разом з тим, перешкоди у вигляді введення воєнного стану існували протягом шестимісячного строку, встановленого законом для прийняття або відмови у прийнятті спадщини, під час дії п. 3\~постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». З огляду на викладене, судом встановлено обставини, які унеможливили своєчасне звернення позивачки до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини і підтверджують поважність причин пропуску строку такого звернення до нотаріуса для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті матері [PERSON] . Крім того, судом враховано, що пройшов незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, про наявність інших спадкоємців, що реалізували свої спадкові права шляхом подання зави про прийняття спадщини інформація у суду відсутня. Відповідно до ст. ст. 12, 81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Враховуючи викладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, вирішуючи позов у межах заявлених вимог, з урахуванням принципів розумності, справедливості та виваженості, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволенні позовних вимог.

Outcome: approved