Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-30 00:00:00

10 липня 2023 року позивач [PERSON] , через свого уповноваженого представника - адвоката Костенка О.М., звернулася до Згурівського районного суду Київської області із вищевказаною позовною заявою, в якій просить визначити [PERSON] , [INFO] , реєстраційний номер облікової картки платника податків: [NUMBER] , додатковий строк достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті матері - [PERSON] , яка померла [INFO] , пропущений з поважних причин, тривалістю 3 (три) місяці, починаючи з дня набрання рішенням законної сили. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що [INFO] померла мати позивача - [PERSON] , яка до дня своєї смерті була зареєстрована та проживала одна за адресою: [ADDRESS] . Після смерті матері позивачу відкрилася спадщина на все майно, що належало померлій. Окрім іншого майна до складу спадщини входить також земельна ділянка загальною площею 0,2500 га, кадастровий номер 3221984200:04:016:0036, для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, що розташована по [ADDRESS] , яка належала померлій на праві приватної власності згідно з державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯЕ № 967107, зареєстрованим в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 010094400229 від 22.01.2000. 11 лютого 2022 року позивач звернулася до Згурівської районної державної нотаріальної контори з усною заявою по питанню оформлення спадщини після смерті матері [PERSON] , [INFO] . Нотаріус повідомив [PERSON] , що вона не звернулася у встановлений законом шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини та на момент смерті [PERSON] проживала з нею без реєстрації, а тому рекомендував звернутися до суду із заявою про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. У зв`язку з відсутністю фактичного спору, відсутністю інших спадкоємців, які претендують на спадкове майно, знаходженням у позивача всіх оригіналів спадкових документів, фактичним проживанням та доглядом за матір`ю, позивач вважала, що спадщину вона прийняла, що було помилковим. Відповідну заяву протягом шестимісячного строку вона не подавала. Поважною причиною пропуску шестимісячного строку також є запровадження в Україні карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, які діяли в період з дня смерті [PERSON] до закінчення шестимісячного терміну - 15.10.2020. Крім того, у зв`язку зі збройною агресією Російської Федерації проти України в Україні з 24.02.2022 введено воєнний стан. У зв`язку з вищезазначеними причинами, позивач вважає, що пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини з поважних причин. Ухвалою від 10.07.2023 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, сторонам визначено строки для подання заяв по суті справи, задоволено клопотання сторони позивача про витребування доказів. Ухвалою від 09.08.2023 витребувано у приватного нотаріуса Броварського нотаріального округу Ківало І.В. копію спадкової справи до майна [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою від 04.09.2023 до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, на стороні відповідача залучено спадкоємця за заповітом - [PERSON] . Ухвалою від 30.10.2023 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті. В судове засідання учасники справи не з`явилися, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлені у встановленому законом порядку. Представник позивача - адвокат Костенко О.М., направив до суду заяву в якій просив проводити розгляд справи у відсутність сторони позивача, позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять їх задовольнити. Представник відповідача Згурівської селищної ради В. Мокронос подав клопотання, в якому просив розгляд справи проводити без участі представника відповідача, відповідач позовні вимоги визнає повністю, наслідки визнання позову відповідачу відомі та зрозумілі, просив не стягувати з відповідача судові витрати. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, на стороні відповідача - [PERSON] , подав через систему «Електронний суд» заяву, в якій просив справу розглядати у його відсутність. Суд визнав можливим розглядати справу у відсутність учасників справи, оскільки у справі є достатньо матеріалів про права та правовідносини сторін та їх неявка не перешкоджає розгляду справи. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з відсутністю сторін, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Обставини, викладені в позові підтверджуються дослідженими судом письмовими доказами. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 18.05.2020 Виконавчим комітетом Новоолександрівської сільської ради Згурівського району Київської області (а.с. 8 - копія свідоцтва про смерть). Позивач [PERSON] , [INFO] , є рідною дочкою [PERSON] (а.с. 4-5 - копія паспорта, а.с. 6 - копія свідоцтва про народження, а.с. 7 - копія свідоцтва про укладення шлюбу). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на все її майно. За життя [PERSON] склала заповіт, яким на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: належну їй земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 2,1066 га, розташовану на території Іванківської сільської ради Уманського району Черкаської області, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серія ЧР № 031710, виданим Уманською районною державною адміністрацією Черкаської області від 29.12.2003 року заповіла [PERSON] , [INFO] . Заповіт посвідчено 21.07.2009 секретарем Новоолександрівської сільської ради Згурівського району Київської області та зареєстровано в реєстрі за № 92 (а.с. 28 - інформаційна довідка зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), а.с. 45 - копія заповіту). З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) вбачається, що до майна [PERSON] , яка померла [INFO] , у приватного нотаріуса Броварського районного нотаріального округу Київської області заведена спадкова справа № 55/2020 (номер у спадковому реєстрі 66684232) (а.с. 27). Спадкова справа заведена 03.11.2020 на підставі заяви [PERSON] [PERSON] спадщину за заповітом прийняв та 07.07.2021 отримав свідоцтво про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку площею 2,1066 га, кадастровий номер 7124383400:04:001:0946. [PERSON] не є спадкоємцем за законом будь-якої черги (а.с. 40-58 - копія спадкової справи). У матеріалах спадкової справи міститься довідка від 03.11.2020 № 429, видана виконкомом Новоолександрівської сільської ради, згідно з якою [PERSON] була зареєстрована в [ADDRESS] по день своєї смерті [INFO] , померла проживала одна (а.с. 46). З копії спадкової справи також вбачається, що нотаріусом не здійснювалась перевірка наявності іншого спадкового майна [PERSON] та не закликались спадкоємці за законом. З матеріалів справи вбачається, що, окрім успадкованої [PERSON] земельної ділянки, до складу спадщини входить, зокрема, земельна ділянка загальною площею 0,2500 га, кадастровий номер 3221984200:04:016:0036, для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, що розташована по [ADDRESS] , яка належала померлій на праві приватної власності згідно з державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯЕ № 967107, зареєстрованим в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 011094400229 від 22.01.2010 (а.с. 10). [PERSON] є спадкоємцем першої черги. Заяву про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк позивач не подала, так само як і заяву про відмову від прийняття спадщини. 11 лютого 2022 року позивач звернувся до Згурівської районної державної нотаріальної контори з усною заявою по питанню оформлення спадщини після смерті матері - [PERSON] , [INFO] . Нотаріус повідомив [PERSON] , що вона не звернулася у встановлений законом шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини, у довідці, виданій Згурівською селищною радою 12.01.2022 № 14, зазначено, що на час смерті [PERSON] , яка померла [INFO] проживала одна, а тому рекомендував звернутися до суду із заявою про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. У позовній заяві позивач [PERSON] стверджує, що останні шість місяців до дня смерті, у зв`язку з погіршенням стану здоров`я матері, фактично проживала з нею без реєстрації та здійснювала за нею догляд. Серед причин пропуску шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини зазначає, що, у зв`язку з відсутністю фактичного спору, відсутністю інших спадкоємців, які претендують на спадкове майно, знаходженням у позивача всіх оригіналів спадкових документів, фактичним проживанням та доглядом за матір`ю, позивач помилково вважала, що спадщину вона прийняла. Також, поважною причиною пропуску шестимісячного строку вважає запровадження в Україні карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, які діяли в період з дня смерті [PERSON] до закінчення шестимісячного терміну - 15.10.2020. Крім того, у зв`язку зі збройною агресією Російської Федерації проти України в Україні з 24.02.2022 введено воєнний стан, що перешкоджало її зверненню з відповідною заявою до нотаріуса. Відповідач Згурівська селищна рада позов визнала в повному обсязі, третя особа [PERSON] проти заявлених вимог не заперечував. В силу ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з ч. 1, 2 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкоємцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто (ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку встановленого ст. 1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. В п. 23 вищенаведеної Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 роз`яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Верховний Суд у своїй постанові від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), з посиланням на постанову Верховного Суду України від 23.08.2017 № 6-1320цс17, зазначає, що за змістом ст. 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Відповідно до положень статті 63 Закону України «Про нотаріат» в редакції, яка діяла на момент відкриття спадщини, нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує розгляд справи. З огляду на вищезазначене, враховуючи визнання позову відповідачем, яке прийняте судом, оцінивши докази та проаналізувавши обставини справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення повністю. На підставі викладеного,

Outcome: approved