Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-04 00:00:00

Представник позивача [PERSON] звернувся до суду з вказаним позовом, позовні вимоги обґрунтував тим, що [INFO] померла [PERSON] мати позивачки. Після її смерті залишилась спадщина у вигляді квартири загальною площею 38,99 кв.м, житлова площа 23.64 кв.м, розташована за адресою: [ADDRESS] . У визначений чинним законодавством термін - 6 місяців, як зазначено у ст.1298 Цивільного кодексу України із незалежних від позивача причин не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Вважає, що строк для прийняття спадщини пропущений з поважних причин, оскільки позивач проживала на території міста Херсон, яке було окуповане збройними силами російської федерації. В період часу з 24.02.2022 по 11.11.2022 органи державної влади України не здійснювали контроль над територією міста. В місті не працювали нотаріуси. Факт окупації міста вважаємо загальновідомим. Просить визначити додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 11.09.2023 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 27.11.2023 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду. Позивач та представник позивача в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялись у встановленому законом порядку. Представник позивача надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність та відсутність позивачки. Разом з тим, зауважив, що у прохальній частині позовної заяви помилково зазначено "...спадщини за заповітом", замість вірного "...спадщини за законом". Просив при винесенні рішення врахувати дану обставину та визначити позивачці додатковий строк 2 місяці для прийняття спадщини за законом, після смерті її матері [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Представник відповідача Херсонської міської військової адміністрації Херсонського району Херсонської області в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся у встановленому законом порядку, надав до суду заяву, якою просив розглянути справу у його відсутність та надав відзив, відповідно до якого просив відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог, оскільки вважає себе неналежним відповідачем у справі. Представник відповідача Херсонської міської ради в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся у встановленому законом порядку, надав до суду заяву, якою просив розглянути справу у його відсутність, у вирішенні справи покладається на розсуд суду. З урахуванням вищезазначеного, суд вважає за можливе провести розгляд справи у судовому засіданні за відсутності учасників справи на підставі наявних у справі письмових доказів та, у відповідності до ч.2\~ст.247 ЦПК України, без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до таких висновків. Згідно свідоцтва про народження матір`ю [PERSON] , [INFO] є [PERSON] , зазначене підтверджується свідоцтвом про народження [NUMBER] виданим Херсонським міським бюро ЗАГС 14.09.1959 р., актовий запис № 2218. Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] виданим Спасською сільською радою Приволзьського району Куйбишевської області 14.12.1958 р, [PERSON] , [INFO] уклала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище на « [PERSON] », про що зроблений актовий запис №17. Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] [PERSON] померла [INFO] . [PERSON] відповідно до ст. 1261\~ЦПК України\~є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері. Відповідно до статей\~1216,1218 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України). Відповідно до частини першої\~статті 1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до частини першої статті\~1269, частини першої статті\~1270 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (стаття 1272 ЦК України). Зважаючи на наведене, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовом про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга\~статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд має досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У постановах від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18) та від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20) Верховний Суд зробив висновки про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Водночас, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Вирішуючи спори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, суди мають враховувати, що прийняття спадщини є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини потрібними є волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Підставою для визначення судом додаткового строку для подання заяви є виключно наявність поважних причин, тобто таких, які безумовно унеможливлювали вчинення особою дій по прийняттю спадщини. Такі причини та обставини мають існувати об`єктивно, тобто незалежно від особистих уявлень спадкоємця чи сприйняття ним певних фактів. Встановлений законом шестимісячний строк є цілком розумним та достатнім для вчинення спадкоємцем юридично значимих дій щодо прийняття спадщини, а тому причини, які об`єктивно унеможливлювали вчинення дій щодо прийняття спадщини, мають існувати протягом усього цього строку, або принаймні його істотної частини з такими наслідками, щоб протягом решти строку спадкоємець об`єктивно не мав змоги реалізувати своє право на прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна першорядно стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Звертаючись до суду з цим позовом, позивач як на поважну причину пропуску строку на прийняття спадщини посилається на те, що в Україні 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, з березня 2022 року м. Херсон перебував під окупацією та наразі перебуває під постійним обстрілами. Відповідно до\~ст. 1221 ЦК України\~місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом. Згідно положень Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України №309 від 22.12.2022 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23.12.2022 року за №1668/39004 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велись) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією», територія м. Херсон з 01 березня 2022 по 11 листопада 2022. Статтею 9 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України»\~державні органи та органи місцевого самоврядування, утворені відповідно до\~Конституції\~та законів України, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території діють лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені\~Конституцією\~та законами України. Будь-які органи, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території та їх діяльність вважаються незаконними, якщо ці органи або особи створені, обрані чи призначені у порядку, не передбаченому законом. Будь-який акт (рішення, документ), виданий органами та/або особами, передбаченими частиною другою цієї статті, є недійсним і не створює правових наслідків. Встановлення зв`язків та взаємодія органів державної влади України, їх посадових осіб, органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб з незаконними органами (посадовими особами), створеними на тимчасово окупованій території, допускається виключно з метою забезпечення національних інтересів України, захисту прав і свобод громадян України, виконання міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, сприяння відновленню в межах тимчасово окупованої території конституційного ладу України. За вказаних вище обставин та враховуючи вимоги чинного законодавства, суд приходить до висновку про обґрунтованість доводів позивача щодо наявності поважних причин пропуску останньою строку для прийняття спадщини за законом після смерті матері. Аналізуючи викладене та оцінюючи наявні у справі докази, приймаючи до уваги встановлені судом факти і відповідні ним правовідносини, суд вважає за можливе визнати поважною причину пропуску позивачкою строку на подання заяви про прийняття спадщини, а тому приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову та надання позивачу строку тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Щодо доводів представника відповідача про звернення позивача із позовною заявою до Херсонської міської військової адміністрації, як неналежного відповідача, вважаючи, що належним відповідачем у цій справі мала би бути Херсонська міська рада, суд зазначає наступне. Відповідно до частини другої статті 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" у разі утворення військової адміністрації населеного пункту (населених пунктів) Верховна Рада України за поданням Президента України може прийняти рішення про те, що у період дії воєнного стану та 30 днів після його припинення чи скасування: 1) начальник військової адміністрації: крім повноважень, віднесених до його компетенції цим Законом, здійснює повноваження сільської, селищної, міської ради, її виконавчого комітету, сільського, селищного, міського голови; може затвердити тимчасову структуру виконавчих органів сільської, селищної, міської ради (для працівників, посади яких не включені до тимчасових штатних розписів, оголошується простій або здійснюється їх переведення на рівнозначну чи нижчу посаду); 2) апарат сільської, селищної, міської ради та її виконавчого комітету, інші виконавчі органи (з урахуванням\~абзацу третього\~пункту 1 цієї частини), комунальні підприємства, установи та організації відповідної територіальної громади підпорядковуються начальнику відповідної військової адміністрації. Відповідно до постанови Верховної Ради України № 2706-ІХ від 03.11.2022 року Про здійснення начальниками військових адміністрацій населених пунктів у Бериславському, Генічеському, Каховському, Скадовському, Херсонському районах Херсонської області повноважень, передбачених частиною другою статті 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" у період дії воєнного стану в Україні та 30 днів після його припинення чи скасування: 1)\~начальники Калинівської\~селищної,\~Борозенської та\~Милівської сільських\~військових адміністрацій\~Бериславського району,\~Генічеської міської\~та Новотроїцької\~селищної військових\~адміністрацій Генічеського\~району,\~Асканія-Нової,\~Великолепетиської,\~Верхньорогачицької,\~Горностаївської селищних\~та Зеленопідської\~сільської військових\~адміністрацій Каховського\~району,\~Мирненської селищної\~та Новомиколаївської\~сільської військових\~адміністрацій Скадовського\~району,\~Херсонської міської,\~Великокопанівської та\~Станіславської сільських\~військових адміністрацій\~Херсонського району\~Херсонської області: крім повноважень, віднесених до їх компетенції\~Законом України\~"Про правовий режим воєнного стану", здійснюють повноваження відповідних сільських, селищних, міських рад, їх виконавчих комітетів, відповідних сільських, селищних, міських голів; можуть затвердити тимчасову структуру виконавчих органів відповідної сільської, селищної, міської ради (для працівників, посади яких не включені до тимчасових штатних розписів, оголошується простій або здійснюється їх переведення на рівнозначну чи нижчу посаду); 2) апарати Борозенської, Великокопанівської, Зеленопідської, Милівської, Новомиколаївської, Станіславської сільських, Асканія-Нової, Великолепетиської, Верхньорогачицької, Горностаївської, Калинівської, Мирненської, Новотроїцької селищних, Генічеської, Херсонської міських рад та їх виконавчих комітетів, інші виконавчі органи (з урахуванням\~абзацу третього\~пункту 1 частини другої статті 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану"), комунальні підприємства, установи та організації відповідних територіальних громад підпорядковуються начальникам відповідних військових адміністрацій населених пунктів у Бериславському, Генічеському, Каховському, Скадовському, Херсонському районах Херсонської області. З урахуванням вищевикладеного суд вважає Херсонську міську військову адміністрацію належним відповідачем в даній справі та такою, що наділена усім необхідним обсягом повноважень Херсонської міської ради у відповідності до постанови Верховної Ради України № 2706-ІХ від 03.11.2022 року. На підставі викладеного,

Outcome: approved