Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-04 00:00:00

У серпні 2023 позивач [PERSON] звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом, в якому з урахуванням уточнень просилть суд: 1) надати додатковий строк для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, що відкрилась внаслідок смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , протягом трьох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили; 2) встановити факт, що [PERSON] , [INFO] , який народився в місті москва російської федерації, є рідним братом [PERSON] , [INFO] , яка народилась в смт. Вовчарівка Попаснянського району Луганської області. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що вона є рідною сестрою [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] в с. Верхньокам`янка Луганської області під час виконання бойового завдання із захисту Батьківщини. Після смерті брата відкрилась спадщина на грошові кошти (грошове забезпечення) військовослужбовця, які зберігаються на банківських рахунках та невиплачені грошові кошти, які обліковуються у військовій частині [NUMBER] . Позивач бажає прийняти спадщину після померлого брата, однак звернувшись до нотаріуса отримала відмову у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з пропуском нею терміну подачі заяви про прийняття спадщини, а також неможливістю встановити факт родинних зв`язків з померлим [PERSON] . Вказує, що не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що через збройну агресію російської федерації проти України тимчасово виїхала за межі України до Республіки Польща, де отримала прихисток. Повернулась до України лише 11.07.2023. Після смерті брата була в дуже пригніченому стані, не мала документів та не змогла вчасно звернутись до нотаріуса з відповідною заявою. Крім того, батько позивача та померлого позбавлений батьківських прав відносно [PERSON] , а мати померла у 2009 році, позивач була опікуном брата до досягнення ним повноліття, однак через те, що [PERSON] народився у місті москва, нотаріус не може перевірити актовий запис, тому звернулась до суду. 28.08.2023 відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу передано на розгляд судді Цуранову А.Ю. 04.09.2023 ухвалою судді позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. 29.09.2023 ухвалою суду за клопотанням позивача залучено до участі у справі в якості третіх осіб Управління Пенсійного фонду України у Київській області і [INFO] (м. Запоріжжя), доручено [PERSON] надіслати (вручити) копію позовної заяви з доданими до неї документами третім особам, витребувано від Управління Пенсійного фонду України у Київській області відомості про доходи [PERSON] та [PERSON] за період з 01.07.2021 по 01.07.2022, витребувано від Білоцерківської державної податкової інспекції Головного управління державної податкової служби у Київській області відомості про доходи [PERSON] та [PERSON] за період з 01.07.2021 по 01.07.2022, витребувано від Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області відомості про те, чи заводилась спадкова справа після смерті [PERSON] . У жовтні 2023 року на адресу суду надійшли витребувані докази. 26.10.2023 ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті. 05.12.2023 в судовому засіданні ухвалою суду задоволено заяву позивача та залишено без розгляду позовну вимогу про встановлення факту перебування позивача на утриманні брата [PERSON] . В судовому засіданні позивач та її представник уточнені позовні вимоги підтримали в повному обсязі, надали пояснення, просили задовольнити позов. В матеріалах справи міститься клопотання голови Білоцерківської міської ради Геннадія Дикого про розгляд справи за відсутності їх представника, просить надіслати повний текст рішення по справі. Третя особа державний нотаріус Другої Білоцерківської державної нотаріальної контори Мельничук Марина також подала заяву про розгляд справи без її участі, покладається на розсуд суду. Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином, жодних заяв, клопотань, чи заперечень на адресу суду не надходило. Вислухавши присутніх учасників справи, покази свідків та дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне. [PERSON] , [INFO] є донькою [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією повторно виданого свідоцтва про народження Виконкому Вовчоярівської селищної ради Попаснянського району Луганської області серії [NUMBER] від 11.04.2006, актовий запис № 10. [PERSON] , [INFO] є сином [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією повторно виданого свідоцтва про народження Ізмайловського відділу ЗАЦС м. москва серії [NUMBER] від 03.02.2006, актовий запис № 2849, та його засвідченим перекладом з російської на українську мову. [INFO] [PERSON] померла, що вбачається з копії свідоцтва про смерть Виконкому Вовчоярівської селищної ради Попаснянського району Луганської області серії [NUMBER] від 18.08.2009, актовий запис № 23. Рішенням Попаснянського районного суду Луганської області від 23.03.2017 у справі № 423/170/17 [PERSON] , [INFO] , громадянина України, позбавлено батьківських прав відносно малолітніх дітей - [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . Рішення набрало законної сили 04.04.2017. 12.04.2017 розпорядженням голови Попаснянської районної військово-цивільної адміністрації № 150, встановлено [PERSON] статус дитини, позбавленої батьківського піклування. 20.04.2017 встановлено опіку над [PERSON] та призначено [PERSON] його опікуном, що підтверджується розпорядженням голови Попаснянської районної військово-цивільної адміністрації № 161. В матеріалах справи міститься копія біометричного паспорта громадянина України [PERSON] № 007244730 від 15.12.2021, РНОКПП: [NUMBER] , місце народження: місто москва, російська федерація. Згідно з витягом з Єдиного демографічного реєстру № 4454-947626-2017 від 21.10.2017, [PERSON] був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , дата реєстрації: 07.06.2006. Згідно з довідкою військової частини [NUMBER] № 267 від 21.05.2022, [PERSON] дійсно перебував на військовій службі за мобілізацією у військовій частині [NUMBER] з 25.02.2022 та обіймав посаду стрілець-регулювальник 2 комендантського відділення 1 комендантського взводу комендантської роти. 01.07.2022 на ім`я [PERSON] Другим відділом Сєвєродонецького районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки видано сповіщення сім`ї № С/39, відповідно до якого її брат [PERSON] загинув під час виконання бойового завдання в н.п. Верхньокам`янське Луганської області [INFO] . Згідно з лікарським свідоцтвом про смерть № 3201 від 03.11.2022, [PERSON] помер внаслідок множинних травм органів грудної порожнини, сліпого кульового вогнепального поранення грудної клітини, ушкоджень внаслідок військових дій від вогнепальної та іншої зброї. 06.07.2022 Центральним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) здійснено державну реєстрацію смерті [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом серії [NUMBER] , актовий запис № 647. За даними витягу з наказу командира в/ч [NUMBER] № 174 від 21.06.2023, [PERSON] виключено зі списків особового складу військової частини у зв`язку зі смертю, нараховано виплати, які здійснити особам згідно з заявами, які мають бути подані. Смерть пов`язана з виконанням обов`язків військової служби та захистом Батьківщини. Згідно з листом в/ч [NUMBER] № 4801 від 25.06.2023, у разі смерті (загибелі) військовослужбовця належне, але не отримане ним до дня смерті (загибелі) грошове забезпечення виплачується військовою частиною дружині (чоловіку), а в разі якщо її (його) немає, - повнолітнім дітям, які проживали разом з нею (ним), або законним представникам (опікунам, піклувальникам) чи усиновлювачам неповнолітніх дітей (осіб з інвалідністю з дитинства - незалежно від їх віку), а також особам, які перебувають на утриманні військовослужбовців, або батькам військовослужбовців рівними частками, якщо військовослужбовці не перебувають у шлюбі та не мають дітей. У разі відсутності зазначених осіб належні суми грошового забезпечення виплачується іншим спадкоємцям. На момент загибелі [PERSON] його вік складав 18 років та він був дієздатною особою, тому [PERSON] не є представником загиблого брата. Доказів, що [PERSON] є спадкоємцем загиблого рідного брата не надані. Отже, після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належні йому на день смерті, але не виплачені, грошові кошти. Згідно з Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру № 74372949 від 17.10.2023, спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась. Відповідно до роз`яснення Другої Білоцерківської державної нотаріальної контори ЦМУ МЮ (м. Київ) № 1635/01-16 від 26.07.2023, на заяву [PERSON] про прийняття спадщини після смерті рідного брата [PERSON] , заявнику запропоновано звернутись до суду в зв`язку з пропуском нею шестимісячного строку для прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин з померлим. В матеріалах справи міститься повідомлення від 18.03.2022 про надання Республікою Польща [PERSON] песелю № [NUMBER] . Позивач повернулась в Україну 11.07.2023, що підтверджується відміткою в паспорті громадянина України для виїзду за кордон № [NUMBER] від 08.11.2022. В судовому засіданні в присутності психолога [PERSON] заслухано думку неповнолітнього [PERSON] , 17 років. Він повідомив, що [PERSON] є його рідною сестрою та опікуном, [PERSON] - рідний брат, у них усіх одна матір і один батько. Матір померла у 2009 році, а батько зловживає алкогольними напоями. Вказує, що про смерть брата дізнались, коли були у Польщі, а оригінал свідоцтва про народження [PERSON] знаходиться на окупованій території України. В судовому засіданні свідок [PERSON] надала покази, що є подругою [PERSON] з 2010 року, [PERSON] , [PERSON] і [PERSON] - це рідні сестра і брати, з 2023 року [PERSON] проживає в [PERSON] та має ще двох власних дітей - 2-х і 9-ти років. Вказала, що їй невідомо де оригінал свідоцтва про народження [PERSON] . При вирішенні справи суд виходить з наступного. Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 55 Конституції України кожному гарантовано право на судовий захист оспорюваних або не визнаних прав. Згідно статті 1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини, у відповідності до статті 1218 ЦК України, входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до частини 1 статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері (ст. 1262 ЦК України). Згідно з частинами 1, 3, 5 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Відповідно до вимог частини 1 статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України). Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. В обґрунтування поважності пропуску строку для подання заяви позивач посилається на збройну агресію російської федерації проти України та вимушену еміграцію до Республіки Польща, повернення в Україну лише 11.07.2023 та відсутність необхідних документів для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. В судовому засіданні позивач вказує, що про загибель брата її повідомили по телефону, коли вона перебувала в іншій країні. Так, Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24.02.2022 року № 2102-ІХ, з 24.02.2022 року введено в Україні воєнний стан, який триває. Загальновизнаним фактом є збройна агресія російської федерації проти України, постійні обстріли території України, що безпосередньо несе загрозу життю і здоров`ю населення. Суд при вирішенні справи також звертає увагу на невеликий проміжок часу між поверненням позивача в Україну (11.07.2023) і зверненням її до нотаріальної контори за роз`ясненням (26.07.2023), а також те, що спадщина після померлого на даний час ніким не прийнята, заяв про відмову від спадщини позивач не подавала. Крім того, суд враховує, що наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть непропорційними, оскільки [PERSON] втратить право на спадкування за законом і вказані обставини будуть для позивача занадто надмірним тягарем, що призведе до порушення балансу між інтересами держави та фізичної особи. З огляду на вказані висновки, суд дійшов висновку про наявність об`єктивних, поважних, непереборних та істотних обставин, які позбавили [PERSON] можливості вчасно звернутись із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса. З огляду на вказане, суд вважає, що вказані позивачем причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, з урахуванням фактичних обставин справи, є поважними. Згідно вимог ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За правилами ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позивачем доведено поважність причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, отже наявні підстави для задоволення позовної заяви в цій частині. Щодо встановлення факту родинних відносин суд зазначає наступне. Доказом родинних та інших відносин спадкоємців зі спадкодавцем є: свідоцтва органів реєстрації актів цивільного стану, повний витяг з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису, копії актових записів, копії рішень суду, що набрали законної сили, про встановлення факту родинних та інших відносин, що передбачено п. 4.2 Глави 10 Розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України. Судом встановлено, що оскільки [PERSON] , [INFO] народився не в Україні, тому за відсутності оригіналу свідоцтва про народження, нотаріус позбавлений можливості перевірити родинні відносини [PERSON] з померлим. Згідно пункту 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» роз`яснено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії свідоцтва про право на спадщину. З матеріалів справи вбачається, що батьками [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] є [PERSON] та [PERSON] , тож вказані особи є рідними. За таких обставин, суд дійшов висновку, що позовна заява в цій частині також знайшла своє підтвердження під час розгляду справи судом, тому підлягає задоволенню.

Outcome: approved