Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-11 00:00:00

У вересні 2023 року [PERSON] , в інтересах якої діє адвокат Сінько О.А., звернулася до суду з позовом до Комунального некомерційного підприємства «Клінічний перинатальний центр Пресвятої Діви Марії» Сумської міської ради (далі - КНП «КПЦ Пресвятої Діви Марії» СМР), змінивши підстави якого, просить визнати незаконним та скасувати наказ КНП «КПЦ Пресвятої Діви Марії» СМР від 21.06.2023 №03-С в частині накладення на [PERSON] дисциплінарного стягнення у вигляді догани. Свої вимоги обґрунтовує тим, що [PERSON] працює лікарем акушером гінекологом акушерського відділення з індивідуальними пологовими залами, індивідуальними та сімейними післяпологовими палатами, післяпологовоми палатами для спеціального перебування матері і новонародженого КНП «КПЦ Пресвятої Діви Марії» СМР. 31.05.2023 мав місце випадок ранньої неонатальної смертності у дитини породіллі «К», за наслідками службового розслідування якого комісією було виявлено ряд недоліків у веденні пологів, оформленні медичної документації, неналежного виконання посадових обов`язків черговим лікарем акушером гінекологом [PERSON] та акушеркою [PERSON] , зокрема, комісія дійшла висновку про порушення [PERSON] п.п. 2.1, 2.2, 2.4, 2.7-2,9, 2.14, 2.17 посадової інструкції та недотримання вимог наказів МОЗ України від 26.01.2022 №170 «Фізіологічні пологи», від 27.12.2006 №900 «Про затвердження клінічного протоколу з акушерської допомоги «Дистрес плода при вагітності та під час пологів». В подальшому 19.06.2023 на закритому засідання було прийняте рішення медичної ради з аналогічними висновками щодо [PERSON] , в тому числі щодо оголошення догани. На підставі даного рішення директором відповідача був прийнятий оскаржуваний наказ про накладення дисциплінарного стягнення. Позивач зазначає про недоведеність її вини у вчиненні дисциплінарного проступку, оскільки вона дотрималась посадової інструкції, керувалась чинним законодавством про охорону здоров`я та нормативно- правовими актами МОЗ, вірно визначила характер перебігу вагітності та відхилення від норми, склала і скоригувала в динаміці план лікарського нагляду за вагітною, виявила фактори ризику, які можуть призвести до акушерської паталогії та невідкладно провела оперативне втручання. А допущене акушеркою порушення додатку №4 до наказу МОЗ №170 щодо контролю та моніторингу стану плоду призвело до того, що дистрес плоду був діагностований запізно. Інкриміноване їй недотримання п.4.2 Наказу МОЗ №170 не може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності, оскільки дія вказаного пункту стосується лікаря акушерського приймально оглядового відділення та не розповсюджується на неї, як лікаря акушерського відділення з індивідуальними пологовими залами, індивідуальними сімейними пологовими палатами. Відповідачем порушений порядок проведення службового розслідування, її не допустили на засідання комісії, не ознайомили з довідкою про її результати, та не надали можливості висловити свої зауваження. Крім того, надані на підтвердження вини [PERSON] довідка службового розслідування, протокол засідання та рішення медичної ради є недопустимими доказами, оскільки ґрунтуються на записах встановлених в приміщення перинатального центру, згоду на зберігання та розповсюдження яких [PERSON] не надавала. Ухвалою суду від 25.09.2023 позовну заяву [PERSON] залишено без руху, на виконання якої представником [PERSON] 05.10.2023 надано докази сплати судового збору. Ухвалою суду від 09.10.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, призначене судове засідання на 10:00 07.11.2023. 01.11.2023 представником відповідача КНП «КПЦ Пресвятої Діви Марії» СМР адвокатом Фідірко Я.С. був наданий відзив на позовну заяву, в якому, посилаючись на дотримання вимог ст.ст. 147-1, 148, 149 КЗпП України, повне і всебічне з`ясування обставин, що стали підставою для притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності, надання їй можливості висловити свою думку та пояснення з приводу ситуації, яка склалась 31.05.2023 під час виконання нею своїх посадових обов`язків, а також повідомлення її про час, дату та місце розгляду та обговорення результатів службового розслідування випадку ранньої неонатальної смертності у породіллі «К», та повідомлення про притягнення до дисциплінарної відповідальності шляхом оголошення оскаржуваного наказу, просить відмовити в задоволенні позовних вимог в зв`язку з їх безпідставністю. 07.11.2023 протокольною ухвалою суду судове засідання було відкладене за клопотанням представника позивача, 28.11.2023 в судовому розгляді оголошено перерву. Заслухавши представника позивача на підтримку позовних вимог, представника відповідача, яка проти їх задоволення заперечувала, дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків. Судом встановлено, що позивач [PERSON] працює на посаді лікаря - акушера гінеколога акушерського відділення акушерського відділення з індивідуальними пологовими залами, індивідуальними та сімейними післяпологовими палатами, післяпологовоми палатами для спеціального перебування матері і новонародженого КНП «КПЦ Пресвятої Діви Марії» СМР. Згідно з посадовою інструкцією, затвердженою 01.11.2020, лікар акушер гінеколог зобов`язаний, в тому числі: керуватися чинним законодавством України про охорону здоров`я та нормативно-правовими актами, що визначають діяльність органів управління та закладів охорони здоров`я, організацію акушерсько-гінекологічної допомоги населенню (п.2.1); визначати характер перебігу вагітності та відхилення від норми (п.2.2); складати диференційований план лікарського нагляду за вагітною і проводить корекцію в динаміці (п.2.4); виявляти фактори ризику, які можуть призвести до розвитку акушерської патології та проводити їх профілактику (п.2.7); надавати кваліфіковану планову та невідкладну стаціонарну акушерсько- гінекологічну допомогу, оперативні втручання в акушерстві відповідно до кваліфікаційної категорії (п.2.8); визначати необхідність застосування спеціальних методів дослідження (клінічних, лабораторних, бактеріологічних, функціональних та ін.), аналізувати отримані результати (п.2.9); вести лікарську документацію, в тому числі в електронному вигляді (п. 2.14); керувати роботою середнього медичного персоналу (п. 2.17) (а.с.51-52). Наказом КНП «КПЦ Пресвятої Діви Марії» СМР від 31.05.2023 №59 створено робочу групу для службового розслідування випадку ранньої перинатальної смертності у породіллі «К» 31.05.2023 (а.с. 28). За результатами службового розслідування робоча група дійшла таких висновків: 1.При оформленні історії вагітності та пологів «К» черговою акушеркою приймального відділення [PERSON] була допущена механічна помилка: вказано номер історії 830 замість №902. Помилка була виправлена черговим лікарем-акушером-гінекологом [PERSON] після операції під час оформлення документації. 2.При поступленні в акушерський стаціонар черговим лікарем-акушером-гінекологом [PERSON] не виконані в повному обсязі дії, передбачені п. 4.2. Послідовність дій під час госпіталізації роділлі в акушерський стаціонар, розділу IV наказу МОЗ України від 26.01.2022 №170 «Фізіологічні пологи». 3.При поступленні в акушерське відділення з індивідуальними пологовими залами, індивідуальними та сімейними пологовими палатами, післяпологовими палатами для спільного перебування матері і новонародженого зафіксовано КТГ зі зниженою варіабельністю менше 5 ударів на хвилину протягом 19 хвилин, що є незадовільною ознакою згідно наказу МОЗ України від 26.01.2022 №170 «Фізіологічні пологи» та наказу МОЗ України від 27.12.2006 №900 «Дистрес плоду під час вагітності та пологів» потребувало подальшого запису кардіотокограми та її аналізу. Подальший запис КТГ та аналіз не проводився. 4.Згідно даних з камер спостереження моніторинг серцебиття плоду з 4 год. 46 хв. до 6 год. 50 хв. не проводився ні черговою акушеркою [PERSON] , ні черговим лікарем-акушером-гінекологом [PERSON] , що порушує один з основних принципів ведення фізіологічних пологів: ретельний моніторинг стану матері, плода та прогресування пологів (розділі II. ЗАГАЛЬНА ЧАСТИНА наказу МОЗ України від 26.01.2022 №170 «Фізіологічні пологи». 5.Заповнення медичної документації черговим лікарем-акушером-гінекологом [PERSON] відбувалось після 7 год. 00 хв. (згідно запису з камер відеоспостережень). Партограма в даному випадку не заповнювалась в режимі «реального часу», як вимагає додаток 3 пункту 3.2 розділу III наказу МОЗ України від 26.01.2022 №170 «Фізіологічні пологи». Використання партограми, тому не відповідає дійсності. 6.Вилучення дитини після прийняття рішення про розродження шляхом операції кесарів розтин відбулось через 13 хвилин після прийняття рішення про кесарів розтин (7 год. 20 хв. 31.05.2023), що відповідає І категорії ургентності, але, зважаючи на дані кардіотокограми в історії вагітності та пологів «К» та стан дитини при вилученні, рішення про розродження шляхом ургентного кесаревого розтину було прийнято із запізненням. 7.Реанімаційні заходи новонародженій дитині надавались згідно протоколу МОЗ України №225 від 28.03.2014 «Уніфікований клінічний протокол «Початкова, реанімаційна і післяреанімаційна допомога новонародженим в Україні» і були не ефективними через «вродження дитини в стані вкрай важкої гіпоксії. 8.У даному випадку черговим лікарем-акушером-гінекологом [PERSON] було порушено пункти 2.1; 2.2; 2.4; 2.7; 2.8; 2.9; 2.14; 2.17 посадової інструкції. 9.Черговою акушеркою [PERSON] було порушено пункти 2.1; 2.2; 2.3 посадової інструкції. 10.Зважаючи на недотримання вимог наказу МОЗ України від 26.01.2022 №170 «Фізіологічні пологи», наказу МОЗ України від 27.12.2006 №900 «Про затвердження клінічного протоколу з акушерської допомоги «Дистрес плода при з вагітності та під час пологів» та порушення посадових інструкцій черговим лікарем-акушером-гінекологом [PERSON] (пунктів 2.1; 2.2; 2.4; 2.7; 2.8; 2.9; 2.14; 2.17) та черговою акушеркою [PERSON] (пунктів 2.1; 2.2; 2.3) робоча група вбачає підстави для застосування адміністративних заходів впливу, передбачених чинним законодавством України (а.с.29-35). 19.06.2023 на закритому засіданні медичної ради КНП «КПЦ Пресвятої Діви Марії» СМР, оформленого протоколом №9 від 19.06.2023, прийнято рішення медичної ради від 19.06.2023 №9, яким за неналежне виконання своїх посадових обов`язків лікарю-акушеру-гінекологу акушерського відділення з індивідуальними пологовими залами, індивідуальними та сімейними пологовими палатами, і післяпологовими палатами для сімейного перебування матері і новонародженого [PERSON] оголосити догану (а.с 38-48). На виконання вказаного рішення медичної ради наказом КНП «КПЦ Пресвятої Діви Марії» СМР від 21.06.2023 №03-С [PERSON] , лікарю-акушеру-гінекологу акушерського відділення акушерського відділення з індивідуальними пологовими залами, індивідуальними та сімейними післяпологовими палатами, післяпологовими палатами для спеціального перебування матері і новонародженого за недоліки у веденні пологів, в оформлені медичної документації вагітній «К», недотримання вимог наказів МОЗ України від 26.01.2022 №170, від 27.12.2006 №900, пунктів 2.1; 2.2; 2.4; 2.7; 2.8; 2.9; 2.14; 2.17 посадової інструкції оголошено догану (а.с.5,26-27). Комісією в складі начальника відділу кадрів, юрисконсульта та секретаря КНП «КПЦ Пресвятої Діви Марії» СМР 30.06.2023 складено акт про те, що [PERSON] зачитано наказ про накладення дисциплінарного стягнення від 21.06.2023 №03-С; поставити підпис в наказі про ознайомлення [PERSON] відмовилась (а.с.50). Згідно з ч.1 ст.147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення як догана. Частиною 1 ст.148 КЗпП України визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Відповідно до ст.149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Під час розгляду справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. Подібний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 07.11.2023 у справі № 404/5748/22, від 22.07.2020 у справі № 554/9493/17. Доводи сторони позивача про недоведеність вини [PERSON] у вчиненні інкримінованого дисциплінарного проступку під час судового розгляду свого підтвердження не знайшли. Так, згідно з посадовою інструкцією, лікар акушер гінеколог зобов`язаний керуватися чинним законодавством України про охорону здоров`я та нормативно-правовими актами, що визначають діяльність органів управління та закладів охорони здоров`я, організацію акушерсько-гінекологічної допомоги населенню. Відповідно до ст.14-1 ЗУ «Основи законодавства України про охорону здоров`я» систему\~стандартів у\~сфері охорони\~здоров`я складають\~державні соціальні\~нормативи та\~галузеві стандарти. Галузевими стандартами у сфері охорони здоров`я є, в тому числі, клінічний протокол - уніфікований документ, який визначає вимоги до діагностичних, лікувальних, профілактичних методів надання медичної допомоги та їх послідовність. Галузеві стандарти у сфері охорони здоров`я розробляються і затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров`я. Додержання клінічних протоколів є обов`язковим для всіх закладів охорони здоров`я, їх відділень, підрозділів. Наказом МОЗ України від 26.01.2022 №170 затверджений «Уніфікований клінічний\~протокол первинної,\~вторинної (спеціалізованої),\~третинної (високоспеціалізованої)\~медичної допомоги\~«Фізіологічні пологи»,\~з яким\~ [PERSON] \~була ознайомлена\~під підпис\~30.01.2023\~(а.с.\~141). Пунктом 4.2 вказаного уніфікованого протоколу визначено послідовність дій під час госпіталізації роділлі в акушерський стаціонар, а саме, що під час госпіталізації породіллі в акушерський стаціонар у приймально-оглядовому відділенні черговий лікар акушер-гінеколог ретельно ознайомлюється з обмінною картою жінки щодо перебігу даної вагітності; звертає увагу на дані загального, інфекційного та акушерсько-гінекологічного анамнезу, клініко-лабораторні обстеження та дані гравідограми; з`ясовує скарги; для оцінки стану роділлі здійснює обстеження: загальний огляд, вимірює температуру тіла, пульс, артеріальний тиск,частоту дихання, обстеження внутрішніх органів; здійснює вимірювання висоти стояння дна матки, окружності живота та розмірів тазу; визначає термін вагітності та очікувану масу плода; запитує про відчуття рухів плода самою роділлею та проводять аускультацію серцебиття плода; проводить зовнішнє та внутрішнє акушерське дослідження: визначає положення, вид та позицію плода, характер пологової діяльності, розкриття шийки матки та період пологів, знаходження голівки плода відносно площин малого тазу; встановлює акушерський діагноз, визначає план ведення пологів та узгоджує його з жінкою, що народжує. Даною нормою передбачено, що обов`язком чергового лікаря-акушера-гінеколога ще на первинній стадії госпіталізації породіллі саме у приймальному відділенні ознайомитися з обмінною картою та здійснити первинний огляд породіллі для подальшого визначення діагнозу та плану ведення пологів. Згідно з п.1.2. положення про чергових лікарів КНП «КПБ Пресвятої Діви Марії» СМР, відповідальність за роботу відділень КНП «КПБ Пресвятої Діви Марії» СМР під час чергувань покладається безпосередньо на чергових лікарів по закладу: старшого чергового лікаря та другого чергового лікаря (а.с.130-132). Відповідно до графіку чергувань лікарів-акушер-гінекологів, лікарів-педіатрів- неонатологів та лікарів-анестезіологів на травень 2023 року, затвердженого директором КНП «КПБ Пресвятої Діви Марії» СМР, черговими лікарями з 16:00 30.05.2023 до 8:00 31.05.2023 були лікар-акушер-гінеколог акушерського відділення Борисюк, та лікар-акушер-гінеколог відділення з індивідуальними пологовими залами, індивідуальними пологовими палатами, післяпологовими палатами для спільного перебування матері та новонародженого [PERSON] (а.с.134). Під час проведеного службового розслідування випадку перинатальної смертності у породіллі «К» встановлено, що породілля «К» поступила в КНП «КПБ Пресвятої Діви Марії» СМР 31.05.2023 о 04:20, акушеркою приймального відділення були заповнені перші дві сторінки «Історії вагітності та пологів», проведено вимірювання АТ, пульсу, температури, розмірів тазу, ВДМ та обводу живота. З 04:29 по 04:32 вагітна була оглянута черговим лікарем акушером гінекологом [PERSON] , при цьому проведено було лише вагінальний огляд, без будь-якого ознайомлення з обмінною картою та оформленням документації, підрахунок кількості та тривалості перейм протягом 10 хв не проводився, після запису КИГ аналіз не проводився, план ведення пологів не створений не був. Оформлення історії вагітності та пологів «К» [PERSON] здійснювалось з 07:08 до 07:13 та з 07:17 до 07:18 31.05.2023 після оперативного втручання. Призначення КТГ плоду в п 39.2.5 історії пологів, рекомендовані обстеження/консультація - відсутнє, але є в листку лікарських призначень (форма №003-4/). В паперовій роздруківці запису серцебиття плоду з 04:27 31.05.2023 до 04:46 31.05.2023 базальна частота серцебиття плоду - 140 ударів на хвилину, зі зниженою варіабельністю: менше 5 ударів на хвилину протягом 19 хвилин. О 4 год. 46 хв. відключено апарат КТГ. Згідно додатку 4 наказу МОЗ України від 26.01.2022 №170 базова варіабельність менше 5 ударів на хвилину за 30-50 хвилин є незадовільною особливістю і відноситься до підозрілої категорії. Ведення: «Виправити будь-які основні причини, такі як гіпотонія або гіперстимуляція матки. Виконати повний набір материнських спостережень. Почати 1 або більше консервативних заходів. Повідомте лікаря-акушера або старшу акушерку. Документуйте план перегляду всієї клінічної картини та результатів КТГ. Обговоріть із жінкою та її партнером те, що відбувається, та врахуйте її уподобання». В клінічному протоколі з акушерської допомоги «Дистрес плоду при вагітності та під час пологів», затвердженому наказом МОЗ України від 27.12.2006 №900, який діяв до 01.09.2023, вказано, що при зниженій варіабельності 5-9 ударів на хвилину та 3-4 ударів на хвилину оцінка стану плода припустима і рекомендовано продовжити моніторинг. В той же час в період з 04:48 по 06:48 31.05.2023 до пологової зали №2 акушерського відділення з індивідуальними пологовими залами, індивідуальними та сімейними пологовими палатами, післяпологовими палатами для спільного перебування матері і новонародженого відділенні, що знаходиться на 4 поверсі КНП «КПЦ Пресвятої Діви Марії» СМР, де перебувала роділля «К», ніхто не заходив. Контроль за серцебиттям плоду з 04:46 до 06:50 31.05.2023 не проводився. Згідно партограми історії пологів, яка заповнювалась [PERSON] , серцебиття плоду вислуховувалось кожні 15 хвилин і було в межах норми до 07:00 31.05.2023, що не відповідає дійсності. Згідно з письмовими поясненнями акушерки [PERSON] , контроль за серцебиттям плоду 04:48 по 06:48 31.05.2023 нею не проводився, оскільки черговий лікар [PERSON] після огляду жінки повідомила, що та на даний час не в пологах, наступний огляд буде о 07:00. Згідно КТГ в період з 06:51 до 06:57 базальний ритм вище 100 ударів на хвилину, а в період з 06:57 до 07:10 КТГ не можна повноцінно проаналізувати, так як наявна більше ніж 50% втрата сигналу. О 07:15 31.05.2023 в партограмі відмічено «серцебиття плоду на рівні 100 дарів на хвилину, а на КТГ з 07: 11 по 07:16 вже зареєстровано аномальний тип КТГ з базальним ритмом менше 100 ударів на хвилину, відмітки в історії пологів щодо проведених заходів в цей період відсутні. Згідно додатку 4 пункт 4.3 розділу IV наказу МОЗ України від 26.01.2022 №170 базальний ритм нижче 100 є аномальною ознакою і погребує відповідних дій: «Провести огляд лікаря-акушера та старшої акушерки Виключити гострі події (наприклад, випадіння пуповини, підозра на відшарування плаценти або підозра на розрив матки). Виправити будь-які основні причини, такі як гіпотонія або гіперстимуляція матки. Почати 1 або більше консервативних заходів. Поговоріть із жінкою та її партнером про те, що відбувається, та врахуйте її уподобання Якщо запис кардіотокографа все ще є патологічним після проведення консервативних заходів: провести подальший огляд у лікаря- акушера та старшої акушерки запропонувати стимуляцію шкіри голови плода і задокументуйте результат. Якщо запис кардіотокографа все ще патологічний після стимуляції шкіри голови плода: розглянути питання забору крові у плода з голівки, та розглянути можливість прискорення пологів враховувати переваги жінки». Таким чином, в разі виявлення відхилень від норми (базова варіабельність менше 5 ударів на хвилину за 30-50 хвилин, що є незадовільною особливістю і відноситься до підозрілої категорії), передбачений певний план заходів, які рекомендовано дотримуватися персоналом, який здійснює нагляд за перебігом пологів і станом породіллі. В той же час [PERSON] , яка була присутньою при першому проведенні кардіотокограми, не узгодила план моніторингу серцебиття плоду з акушеркою, у подальшому з 04:46 до 06:50 не здійснювала контроль за роботою середнього медичного персоналу, не проводила аналізу моніторингу серцебиття плоду та не виявляла фактори ризику. Рішення про термінове розродження роділлі «К» шляхом операції кесарів розтин прийнято о 07:20 консиліумом чергової зміни (лікар-акушер-гінеколог [PERSON] , лікар-акушер-гінеколог [PERSON] , лікар-анестезіолог [PERSON] лікар-педіатр- неонатолог [PERSON] ). О 07:30 розпочато операцію кесарів розтин, о 07:33 вилучено живого хлопчика вагою 3640 гр, довжиною 55 см, в стані важкої асфіксії, з оцінкою за шкалою Апгар на 1 хвилині 1 бал, з двократним тугим обвиттям пуповини навколо шиї та справжнім вузлом пуповини. Проведені реанімаційні заходи виявились безрезультатними, о 07:48 констатована біологічна смерть дитини. При цьому суд звертає увагу, що за висновками рішення медичної ради, як незалежного постійно діючого консультативно-дорадчого органу закладу охорони здоров`я, випадок ранньої перинатальної смертності у породіллі «К» 31.05.2023 слід вважати попереджуваним (а.с. 44). Твердження сторони позивача про зайнятість протягом вказаного періоду часу в пологовій залі №2 акушерського відділення, що унеможливило належний контроль стану породіллі «К», спростовуються даними журналу запису оперативних втручань в стаціонарі, журналу запису малих операцій, журналу обліку прийому хворих у стаціонар та відмов від госпіталізації, згідно з якими, крім породіллі «К», у [PERSON] протягом чергування була лише одна пацієнтка, яка народила о 02:20 (а.с.143-156). Доводи позивача про розповсюдження дії клінічного протоколу з акушерської допомоги «Дистрес плоду при вагітності та під час пологів», затвердженого наказом МОЗ України від 27.12.2006 №900, виключно на акушерку є необґрунтованими, зважаючи на обов`язковість дотримання нормативно-правових актів, що визначають діяльністьмзакладів охорони здоров`я. Крім того, перекладання всієї відповідальності на акушерку [PERSON] , яку також було піддано дисциплінарному стягненню, є неприпустимим та не співмірним в силу покладених на [PERSON] посадових обов`язків і завдань. Позивач, яка є досвідченим лікарем-акушером-гінекологом, була присутньою при проведенні первинного КТГ, результати якого були незадовільними та відносились до підозрілої категорії, проте вказані результати нею проаналізовані не були, план пологів не визначений, контроль за роботою акушерки не здійснений, що призвело до негативних наслідків. Відсутність в КНП «КПБ Пресвятої Діви Марії» СМР локальних протоколів медичної допомоги, алгоритму руху пацієнта структурними підрозділами закладу охорони здоров`я жодним чином не спростовує наявність в діях [PERSON] інкримінованого дисциплінарного проступку, оскільки остання мала діяти у відповідності до вимог посадової інструкції та уніфікованих клінічних протоколів. Не заслуговують на увагу суду твердження сторони позивача про порушення відповідачем порядку проведення службового розслідування, оскільки висновок робочої групи, створеної наказом КНП «КПЦ Пресвятої Діви Марії» СМР від 31.05.2023 №59 щодо випадку ранньої перинатальної смертності у породіллі «К» 31.05.2023, було зроблено на підставі історії вагітності та пологів №902, архівних записів КТГ, даних «Журналу обліку приймання вагітних, роділь та породіль», записів з камер відеоспостереження, пояснювальних медичних працівників, в тому числі [PERSON] (а.с. 36). Про дату, час та місце проведення закритого засідання медичної ради 19.06.2023 позивач була повідомлена, отже мала можливість надати раді свої пояснення щодо вказаного випадку ранньої перинатальної смертності у породіллі та висловити свої зауваження щодо проведеного службового розслідування. Проте на засідання медичної ради [PERSON] не прибула, будь-які заяви про його відкладення, в тому числі через перебування у відпустці, в матеріалах справи відсутні. Твердження сторони позивача щодо недопустимості доказів, наданих на підтвердження вини [PERSON] у вчиненні дисциплінарного проступку, зокрема, довідки службового розслідування, протоколу засідання та рішення медичної ради, оскільки вони ґрунтуються на записах з відеокамер, встановлених в приміщення перинатального центру, згоду на зберігання та розповсюдження яких [PERSON] не надавала, до уваги судом не приймаються. Так, зафіксовані вказаними відеозаписами обставини, в тому числі відсутність у палаті породіллі «К» будь-кого з працівників 31.05.2023 в період час з 04:46 по 06:50, позивачкою не оспорюються, а в матеріалах справи відсутні будь-які заперечення [PERSON] проти ведення відкритої відеозйомки у приміщенні КНП «КПБ Пресвятої Діви Марії» СМР та порушення її прав у зв`язку зі здійсненням відеоспостереження. За таких обставин, лікар - акушер гінеколог акушерського відділення з індивідуальними пологовими залами, індивідуальними та сімейними післяпологовими палатами, післяпологовими палатами для спеціального перебування матері і новонародженого КНП «КПЦ Пресвятої Діви Марії» СМР [PERSON] під час ведення пологів, оформленні медичної документації вагітній «К» 31.05.2023 не дотрималась вимог наказів МОЗ України від 26.01.2022 №170, від 27.12.2006 №900, пунктів 2.1; 2.2; 2.4; 2.7; 2.8; 2.9; 2.14; 2.17 посадової інструкції, тому директор відповідача за результатами проведеного службового розслідування випадку ранньої неонатальної смертності у породіллі, на виконання рішення медичної ради КНП «КПЦ Пресвятої Діви Марії» СМР від 19.06.2023 правомірно застосував до [PERSON] дисциплінарне стягнення у вигляді догани, при цьому вимоги ст.ст. 147-1, 148, 149 КЗпП України дотримано. Отже, позовні вимоги про скасування наказу КНП «КПЦ Пресвятої Діви Марії» СМР від 21.06.2023 №03-С в частині накладення на [PERSON] дисциплінарного стягнення у вигляді догани задоволенню не підлягають. У відповідності до вимог ст.141 ЦПК України, у зв`язку з відмовою в позові судові витрати по сплаті судового збору покладаються на позивача. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed