Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-04 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом до Вінницької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 07.08.2023 року вказану справу направлено за підсудністю до Тиврівського районного суду Вінницької області. В обгрунтування позову [PERSON] зазначає, що [INFO] в смт.Тиврів, Тиврівського району, Вінницької області помер її батько, [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданим Вінницьким міським відділом ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області. Він до дня смерті проживав в [ADDRESS] , а зареєстрований був в [ADDRESS] . Ці обставини підтверджуються довідкою Краснянківського старостинського округу Тиврівської селищної ради, Вінницького району, Вінницької області № 66 від 14.07.2021 року та довідкою Департаменту житлового господарства МКП «УК «Київська» №122 від 31.05.2023 року. Після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить право на земельну частку (пай) площею 4,83 умовних кадастрових га., для ведення товарного сільськогосподарського виробництва без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) в КСП «Мрія» села Краснянка. Це право на земельну частку (пай) належало її батьку на підставі сертифіката на право земельну частку (пай) серії ВН № 052556 виданого Тиврівською РДА 22.10.1996 року. За життя її батько своїм майном не розпорядився. Спадкоємцями першої черги спадкування за законом після його смерті була вона, її мати, [PERSON] , та її баба, мати померлого, [PERSON] . Спадщину після смерті [PERSON] прийняла її баба, мати померлого, подавши, у встановлений законодавством шестимісячний термін після смерті спадкодавця до Першої Вінницької державної нотаріальної контори, заяву про прийняття спадщини. А вона та її мати подали до Першої Вінницької державної нотаріальної контори заяви в яких відмовились від належних їм часток в спадщині їхнього батька та чоловіка. [INFO] в місті Вінниця померла її баба, [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданим Вінницьким міським відділом ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області. Вона до дня смерті була зареєстрована в [ADDRESS] . Ця обставина підтверджується довідкою Департаменту житлового господарства МКП «УК «Київська» № 65 від 24.03.2023 року. Після її смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить право на земельну частку (пай) площею 4,83 умовних кадастрових га., для ведення товарного сільськогосподарського виробництва без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) в КСП «Мрія» села Краснянка, яке вона успадкувала після смерті свого сина (її батька) [PERSON] . За життя її баба своїм майном не розпорядилась. Позивач єдина спадкоємиця п`ятої черги спадкування за законом після її смерті. Вона бажає прийняти спадщину після смерті баби, але перешкодою в видачі їй свідоцтва про право на спадщину за законом стало те, що на час відкриття спадщини вона постійно не проживала разом з бабою і у встановлений законом шестимісячний строк не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після її смерті. Ця обставина підтверджується постановою нотаріуса Першої Вінницької державної нотаріальної контори № 685/02-31 від 03.04.2023 року, про відмову у вчиненні нотаріальної дії. В період, з дня смерті баби до закінчення терміну для подання заяви про прийняття спадщини, вона не мала можливості звернутись до Першої Вінницької державної нотаріальної контори. В перші дві неділі після смерті баби були новорічні свята і, крім того, вона вважала, що подавати заяву одразу після смерті баби не зовсім коректно. На початку січня 2018 року дуже важко захворіла її мати, [PERSON] , в неї було виявлено гостре мозкове кровопорушення, правобічний геміпарез, правобічна геміплезія, дисцикуляторна енцефолапатія другого ступеню. Тому вона з січня 2018 року по квітень 2018 року здійснювала догляд за її хворою матір`ю, цей факт підтверджується довідкою Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги» Тирівської селищної ради Строїнецької АЗПСМ № 40 від 04.07.2023 року. А з 27.04.2018 року по 25.06.2018 року вона знаходилась на амбулаторному лікуванні з приводу складного перелому лівої гомілкової кістки, цей факт підтверджується довідкою Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги» Тирівської селищної ради Строїнецької АЗПСМ № 135 від 15.05.2023 року. Зазначені позивачем вище обставини були для неї та на її думку об`єктивними, істотними, непереборними, такими, що стали перешкодою в реалізації її права на спадщину, яка відкрилася після смерті її баби. Тому, вважає, що пропустила передбачений ст.1270 ЦК України строк для подання заяви з поважних причин і претендує на визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом. Вважає, що їй достатньо буде двохмісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. 04.10.2023 року представником відповідача було подано відзив на позовну заяву, в якому вони просили відмовити в задоволенні позову. Представник позивача Лінкевич Б.П. в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольгити з підстав викладених у позові. Представник відповідача Вінницької мської ради надав суду клопотання в якому просив проводити розгляд справи у його відсутності за наявними матеріалами справи. Підтримує позицію висловлену у відзиві, в якому позовні вимоги не визнали та просили в задоволенні позову відмовити. Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Частиною 1 ст.223 ЦПК України встановлено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд, вислухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданим Вінницьким міським відділом ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області від 25.10.2005 року підтверджується смерть [PERSON] (а.с.8). Копія свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданим Вінницьким міським відділом ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області від 20.12.2017 року підтверджує смерть [PERSON] (а.с.9). Із копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданим Тиврівським відділом ДРАЦС у Вінницькому районі Вінницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) від 26.01.2022 року судом встановлено, що [PERSON] померла [INFO] (а.с.10). Копія свідоцтва про народження [PERSON] Серії [NUMBER] від 09.09.1965 року вказує, що матір`ю останнього є [PERSON] (а.с.11). Копія свідоцтва про народження [PERSON] Серії [NUMBER] від 05.11.1986 року вказує, що батьками останньої є [PERSON] та [PERSON] (а.с.12). Копія свідоцтва про шлюб Серії [NUMBER] свідчить, що позивач уклала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище на [PERSON] (а.с.14). Із копії сертифікату на право на земельну частку (пай) Серії ВН №052556 від 22.10.1996 року судом встановлено, що [PERSON] мав право на земельну частку (пай) у КСП "Мрія" розміром 4,83 га (а.с.16). Довідка №66 від 14.07.2021 року видана Краснянківським старостинським округом Тиврівської склищної ради вказує, що [PERSON] проживав у [ADDRESS] до дня смерті [INFO] і з ним були зареєстровані та проживали дружина [PERSON] та донька [PERSON] (а.с.17). Довідка Департаменту житлового господарства МКП «УК «Київська» № 65 від 24.03.2023 року свідчить, що [PERSON] на день смерті [INFO] була зареєстрована за адресою [ADDRESS] (а.с.18). Довідка Департаменту житлового господарства МКП «УК «Київська» № 122 від 23.05.2023 року свідчить, що [PERSON] на день смерті [INFO] був зареєстрований за адресою [ADDRESS] (а.с.19). Із довідки №40 від 04.07.2023 року виданої КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги» Тирівської селищної ради Строїнецька АЗПСМ видно, що [PERSON] з січня 2018 року по квітень 2018 року здійснювала догляд за її хворою матір`ю [PERSON] (а.с.20). Довідка №135 від 15.05.2023 року виданої КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги» Тирівської селищної ради Строїнецька АЗПСМ вказує, що [PERSON] знаходилась на амбулаторному лікуванні з 27.04.2018 року по 25.06.2018 року з приводу складного перелому лівої гомілкової кістки (а.с. 21). Постанова першої Вінницької державної нотаріальної контори №685/02-31 від 03 квітня 2023 року вказує, що дрежавний нотаріус Першої Вінницької державної нотаріальної контори Дишкант М.В. відмовила [PERSON] в оформлені спадкових справ на майно після смерті її баби [PERSON] померлої [INFO] у зв`язку із тим, що [PERSON] у встановлений законом строк не звернулася із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї баби (а.с. 5). Так, відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Статтею 1297 ЦК України встановлено обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Отже, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до матеріалів справи [PERSON] померла [INFO] , що підтведжується вищезазначеним свідоцтвом про смерть. Позивачка звернулась до нотаріуса 03.04.2023, про що свідчить постанова про відмову у вчинені нотаріальної дії. Обставини, які входять до предмета доказування (ч.1 ст.179 ЦПК) у зазначеній категорії справ, можна встановити лише при дослідженні документів, наявних у спадковій справі. Належними доказами щодо фактів, які необхідно встановити для вирішення спору про право спадкування, є копії документів відповідної спадкової справи, зокрема, поданих заяв про прийняття спадщини, виданих свідоцтв про право на спадщину, довідок житлово-експлуатаційних організацій, сільських, селищних рад за місцем проживання спадкодавця. Слід звернути увагу на наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у оформлені спадкових прав на майно у зв`язку з тим, що спадкоємець, [PERSON] , протягом строку встановленого статею 1270 Цивільного кодексу України із заявою про прийняття спадщини після смерті її баби [PERSON] , яка померла [INFO] , не зверталась, разом із спадкодавцем не проживала. Так, із матеріалів справи видно, що починаючи з січня 2018 року по квітень 2018 року позивачка здійснювала догляд за своєю хворою матір`ю, а з 27.04.2018 року по 25.06.2018 року позивач знаходилась на амбулаторному лікуванні з приводу складного перелому лівої гомілкової кістки, про що свідчать вищевказані довідки. Однак, починаючи з липня 2018 року по 03.04.2023 року позивач з невідомих суду прични не звернулась до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті своєї баби [PERSON] , яка померла [INFO] . Відтак, на думку суду належних та допустимих доказів про поважність настання для позивача об`єктивних, істотних чи непереборних обставин, що стали перешкодою для звернення до нотаріуса з відповідною заявою суду не надала та в позові не вказала. Крім того, із матеріалів спадкової справи №135/06 від 07.09.2005 року після смерті [PERSON] судом встановлено, що позивач на той час [PERSON] написала заяву про відмову від належної їй частини спадщини після смерті її батька на користь матері померлого - [PERSON] і їй роз`яснено зміст ст.1272 ЦК України (а.с.73). Тому, підстави для незнання норми закону, яка встановлює строки звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини відсутні. У правовій позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 6 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17 зазначено, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Як вказує судова практика (постанова ВС від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17), поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини, а саме: тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо. Разом з цим, у п. 2 інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 зазначено, що судами не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як : 1)юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняттяспадщини; 2)необізнаність особи про наявність спадкового майна; 3) похилий вік; 4)непрацездатність; 5)незнання про існування заповіту; 6)встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину; 7) відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини; 8)несприятливі погодні умови. Аналогічну правову позицію висловив КЦС ВС у своїй постанові від 11.08.2021 у справі № 720/1079/19. Суд звертає увагу на те, що про існування спадкового майна позивачу було відомо, що ні нею, а ні її представником не оспорюється. Про смерть баби [PERSON] позивачеві також було відомо. Разом з тим позивач у визначений законом термін для прийняття спадщини не зверталася і в порядку спадкування за законом як спадкоємець п`ятої черги. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З наданих доказів не вбачається, що у позивача дійсно були перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини та вказані обставини були поважними. З огляду на наведене та розглядаючи позов в межах заявлених позовних вимог та підстав, на які посилається позивач у позові, можна зробити висновок, що позовні вимоги є необгрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Таким чином, достовірно вбачається, що позивач в особі свого представника не доводить обґрунтованість позовних вимог та не підтверджує про поважність пропуску строку для прийняття спадщини, а відтак суд вважає, що позов задоволенню не підлягає. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed