Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-06 00:00:00

Позивачка 11.02.2022 звернулась до Золочівського районного суду Харківської області з вказаним позовом. В обгрунтування позову вказує, що вона з січня 2019 року працює на посаді сторожа території Харківської вагонної дільниці філії «Пасажирська компанія» АТ «Українська залізниця». 13.01.2021 о 20 год. вона заступила на зміну, а о 04 год. 30 хв 14.01.2021 вийшла з приміщення обстежити прилеглу територію. При виході з будівлі КПП вона підслизнулася і впала, вдарившись при падінні головою об поріг і втратила свідомість. Прийшовши до тями, вона зайшла у приміщення, прикрила рану серветками та про отриману травму нікого не повідомила. 14.01.2021 о 07 год 30 хв її прийшов змінити інший сторож, який побачивши сліди крові повідомив одразу бригадира сторожів, який разом із інженером з охорони праці відвели її до медпункту, де надали першу медичну допомогу та викликали швидку допомогу, якою доставили до лікарні. В лікарні вона перебувала на стаціонарному лікуванні з 14.01.2021 по 02.02.2021, а потім лікувалася амбулаторно по 10.05.2021 з діагнозом - закрита ЧМТ, забій головного мозку, вогнищева контузія правої лобної долі тощо. Внаслідок отриманої травми їй встановлено 2 групу інвалідності безстроково. В кінці лютого 2021 року їй передали копію акта Н-1/НП від 26.01.2021 яким встановлено, що нещасний випадок визнаний таким, що не пов`язаний з виробництвом. Вважає складений Акт не відповідає законодавству. Комісія з розслідування нещасного випадку зобов`язана була діяти відповідно до положень ЗУ «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» та затвердженого постановою КМУ від 17.04.2019 № 37 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві». Комісія зобов`язана була скласти акт за формою Н-5 та акт за формою Н-1, якщо цей нещасний випадок визнано таким, що пов`язаний з виробництвом або акт за формою НВП, якщо цей нещасний випадок визнано таким, що не пов`язаний з виробництвом і передати їх для затвердження роботодавцю. Також вказує, що ушкодження здоров`я, заподіяне під час виконання нею трудових обов`язків, заподіяло їй моральні й фізичні страждання, які обмежують її можливості вести звичний спосіб життя, тому вважає, що їй заподіяна моральна шкода. Просить визнати нещасний випадок, який стався з нею 14.01.2021 о 05 год. таким, що пов`язаний з виробництвом; визнати незаконним та скасувати Акт форми Н-1/НП від 26.01.2021 про розслідування нещасного випадку на підприємстві; зобов`язати відповідача провести розслідування нещасного випадку, який стався з [PERSON] 14.01.2021 о 05 год. на території філії «Пасажирська компанія» АТ «Українська залізниця» та скласти Акт за формою Н-1; стягнути з відповідача в рахунок відшкодування завданої моральної шкоди 500 000 грн. 16.02.2021 ухвалою судді Золочівського районного суду Харківської області відкрито провадження по справі та визначено порядок розгляду справи за правилами загального позовного провадження та витребувано у відповідача докази. Розпорядженням Верховного суду від 14.03.2022 р. N 7/0/9-22 "Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану" змінено територіальну підсудність судових справ Золочівського районного суду Харківської області на Диканський районний суд Полтавської області. Ухвалою судді Диканського районного суду Полтавської області від 20.09.2022 справу прийнято до свого провадження та призначено до підготовчого засідання. 20.09.2022 від третьої особи - Управління виконавчої дирекції фонду соціального страхування України в Харківській області надійшли письмові пояснення, в яких вказано, що згідно висновку розслідування нещасного випадку, зафіксованому в Акті від 26.01.2021 причиною травмування позивача було раптове погіршення стану здоров?я. Пунктом 52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві» № 337 встановлено вичерпний перелік обставин, за яких нещасний випадок визнається пов?язаним з виробництвом. Розслідуванням встановлено, що позивач не перебувала під час травмування під впливом будь яких шкідливих чи небезпечних факторів виробничого середовища чи важкості та напруженості трудового процесу, що нею не заперечується, тому відсутні законодавчі підстави вважати травму, отриману позивачем 14.01.2021 пов?язаною з виробництвом. Щодо форми Акту, то представником зазначено, що вказаним Порядком № 337 встановлено лише одна форма Акта - форма Н-1 (додаток 11 до Порядку), який складається в усіх випадках незалежно від того чи пов?язана травма з виробництвом чи ні. Тому вважає, що відсутні підстави для задоволення позовних вимог. Ухвалою суду від 20.02.2023 залучено до участі у розгляді справи в якості належного відповідача АТ «Укрзалізниця» в особі філії «Пасажирська компанія» АТ «Українська залізниця» та в якості третьої особи Головне управління Пенсійного фонду України у Харківській області. При цьому виключено з числа відповідачів філію «Пасажирська компанія» АТ «Українська залізниця» та третю особу Управління виконавчої дирекції фонду соціального страхування України в Харківській області. Ухвалою суду від 20.03.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті. Позивачка [PERSON] в судовому засіданні, в режимі відеоконференції, позов підтримала та вказала, що 13.01.2021 о 20 год вона заступила на нічну зміну сторожа, переодягнулась у спецодяг та спецвзуття, при цьому взуття яке їм видають є дуже слизьким. За нічну зміну вона декілька разів виходила оглядала прилеглу територію, снігу не було і вона сніг не чистила, поріжок біля приміщення був посипаний піском попередньою зміною і тому вона його не посипала. Приблизно о 04.30 год вона вийшла з приміщення для огляду території, відразу на поріжку послизнулась і впала на підлогу де була плитка, вдарившись головою об поріг, напевно металевий. Потім встала, зайшла до приміщення та втратила свідомість. Коли отямилась, то побачила, що на голові була кров, у неї крутилась голова і було дуже погано. Відразу не повідомила про травму, бо вважала що обійдеться. Коли зранку прийшов інший працівник на зміну, він відразу повів її до медпункта, де їй надали медичну допомога та викликали швидку допомогу. Перебувала вона на лікуванні у лікарні десь 2 тижні, потім лікувалась в санаторії, після чого лікувалась амбулаторно до 10.05.2021, потім вийшла на роботу. У травні 2021 року проходила МСЕК і їй встановили 2 групу інвалідності пожиттєво. Коли вона ще була на лікарняному, в лікарню приходив працівник з техніки безпеки «Укрзалізниці» [PERSON] , не пам`ятає чи давала йому усні пояснення, але письмових пояснень вона не писала, так як погано себе почувала і не могла писати. Знає що пояснення писала її дочка, під диктовку [PERSON] , але вона особисто нічого не підписувала. В голос їй пояснення ніхто не зачитував. У письмових поясненнях підпис не її та насправді у неї не було раптового погіршення самопочуття перед падінням. Травму отримала внаслідок слизької підлоги біля входу. Запрошення на комісію щодо розслідування нещасного випадку не отримувала і взагалі не знала, що була така комісія. З актом розслідування вона ознайомлювалась вдома в лютому 2021 року. Також зазначила, що на початку січня 2021 року вона була на лікарняному з діагнозом «бронхіт», коли її виписали почувала себе добре, скарг на самопочуття не було. Також вказувала, що до травми супутніх хвороб у неї не було, зокрема тих, які вказані у виписці з лікарні - гіпертонічної хвороби, кардіосклероз, з такими хворобами до лікарів раніше не зверталася. Представник позивача - адвокат Ісоєв М.Н. в судовому засіданні, в режимі відеоконференції, позов підтримав та вказав, що розслідування нещасного випадку проведено з порушеннями, позивачка не підписувала письмові пояснення, які писала її дочка та не отримувала запрошення на співпрацю, таке їй направлено по пошті в період перебування позивачки в лікарні. Просить позовні вимоги задовольнити. Представник відповідача Кисельова В.С. в судовому засіданні позов не визнала та вказала, що 10.01.2019 позивачка прийнята на роботу до відповідача. В червні 2020 року переведена на посаду сторожа. У грудні 2020 року проходила періодичний медичний огляд, неодноразово проходила інструктаж з охорони праці. Перед нещасним випадком позивачка була на лікарняному з 01 по 12 січня, а 13 січня вийшла на нічну зміну. Як вказано у письмових поясненнях позивачки, о 04.30 год вона вийшла щоб почистити сніг, у неї потемніло в очах і вона впала. Свідки в судовому засіданні підтвердили, що в ніч снігу не було, тому сніг позивачка не чистила, отже не виконувала свої трудові обов`язки, впливу шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища не було. Відповідно до вимог Інструкції з охорони праці, у випадку настання нещасного випадку вона повинна негайно повідомити безпосереднього керівника, проте такого не зробила і лише о 08 год ранку її доставили в медпункт. 16.01.2021 на підприємстві була створена комісія щодо розслідування нещасного випадку, 19.01.2021 комісією проведено огляд місця події, а 21.01.2021 винесений Акт розслідування. Позивачку та її дочку повідомляли про засідання комісії, але вони не прийшли, хоча у запрошенні, яке мається в матеріалах розслідування мається підпис [PERSON] про отримання запрошення. Вважає, що комісією в повному обсязі досліджені обставини нещасного випадку і підстав для скасування Акта немає, нещасний випадок не підпадає під п.п.7 п.52 Порядку № 337. Також вважає, що на стан здоров`я позивачки в момент погіршення її стану 14.01.2021 могли вплинути супутні хвороби, які зазначені в її виписці з лікарні. Також заперечує щодо слизького взуття, яке носила позивачка в момент травми, оскільки таке має відповідний сертифікат якості та термін придатності на яке не сплив на момент нещасного випадку. Просить у задоволенні позову відмовити повністю. Представник відповідача Дерев`янко В.С. в судовому засіданні підтримав позицію представника Кисельової В.С . Представник третьої особи - Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області надав заяву про розгляд справи у його відсутність (а.с.51 т.2) Третя особа - Головне управління Держпраці в Харківській області повідомлено про розгляд справи належним чином, заяв чи клопотань до суду не подав. Свідок [PERSON] в судовому засіданні вказала, що вона працює інженером з охорони праці «Укрзалізниці», 14.01.2021 вона йшла на роботу, зайшла на КПП і побачила, що їй на зустріч іде [PERSON] , на голові у неї була якась тряпка у крові, рукав теж був у крові. [PERSON] сказав, що вона впала і вдарилась головою і що вона відмовлялась йти до медпункта. Вона разом із [PERSON] супроводили [PERSON] до медпункта, де останній надали медичну допомогу та викликали швидку. Коли вони йшли до медпункта, [PERSON] казала їй, що у неї закрутилась голова і вона впала, подробиць не розповідала. Вона була із [PERSON] у медпункті поки її не забрала швидка. Свідок [PERSON] в судовому засіданні вказав, що він працює бригадиром сторожів у відповідача. 13.01.2021 він заступив на зміну, на протязі зміни декілька разів заходив до [PERSON] , все було гаразд. В кінці зміни, зранку, підійшовши до КПП побачив, що у [PERSON] замотана тряпкой голова, сказала що впала і вдарилась головою. Чи казала що підслизнулась не пам`ятає. У приміщенні був [PERSON] і [PERSON] , перед входом та у приміщенні була кров, поріжок біля КПП був посипаний піском. За взуття йому ніхто не казав, що слизьке, це перший такий нещасний випадок. Також при повторному допиті свідок [PERSON] пояснив, що в лікарню до [PERSON] він їздив разом із [PERSON] . Письмові пояснення від [PERSON] писала її дочка в коридорі лікарні, потім повернулися в палату і [PERSON] підписала пояснення. Чи читала [PERSON] пояснення він не пам`ятає та не пам`ятає чи диктували текст пояснення. Також він повідомляв [PERSON] про засідання комісії в лікарні. Крім того вказав, що коли приходив в день травми на перевірку до [PERSON] о 04 год то снігу не було. Свідок [PERSON] , дочка позивачки, вказала, що 14.01.2021 приблизно о 08 год їй подзвонив [PERSON] та повідомив про нещасний випадок з її матір`ю. Вона відразу поїхала до лікарні. Стан матері був важкий. На другий та третій день в лікарню приїздили [PERSON] та [PERSON] та казали, що потрібний документ на оформлення допомоги матері. Вона писала пояснювальну записку декілька разів, в різні дні. Текст пояснювальної записки писала під диктовку [PERSON] , в коридорі лікарні, матері не казала про що писала та з нею не погоджувала текст, бо її стан був важкий. В період коли писала пояснювальну записку була розгублена, переживала за здоров`я матері і тому написала таку записку. На той час не розуміла наслідки написання пояснювальної записки. Також вказала, що їй не вручали запрошення на співпрацю, таке запрошення було у поштовій скринці матері, яке вона побачила вже після виходу з лікарні. Звідки на запрошенні підпис [PERSON] вона не знає. Зі слів матері знає, що нещасний випадок трапився з нею на роботі коли вона виходила з КПП та послизнулась і впала, вдарившись головою об поріг. Свідок [PERSON] в судовому засіданні вказав, що він працює начальником відділу охорони праці філії «Пасажирська компанія» АТ «Укрзалізниця». 14.01.2021 приблизно о 08 год йому подзвонила [PERSON] і повідомила про травмування сторожа [PERSON] . Коли він приїхав, то [PERSON] вже забрала швидка допомога. В цей же день провели огляд місця події з фотозйомкою. Місце події було на території КПП, територія була прибрана, місце біля входу до приміщення посипано піском. Він був у складі комісії з розслідування нещасного випадку. 16.01.2021 було складено запрошення до співпраці та [PERSON] відвозив це запрошення до лікарні. На наступний день до [PERSON] в лікарню їздив він, [PERSON] та майстер [PERSON] , відбирали у [PERSON] пояснення. Перед цим запитували у лікаря чи можно до [PERSON] , він сказав, що можно. В палаті він запитував у [PERSON] що з нею сталося в день травмування і вона сказала, що у неї закрутилася голова і вона впала. Пояснення писала в палаті дочка, а [PERSON] підписала. Він ставив [PERSON] навідні питання, але не диктував дочці що саме писати. Позивачка в цей час була з крапильнецею, сказала що їй не зручно писати та попросила написати дочку. Пояснення він особисто відбирав один раз, бо це входить в його обов`язки. Ті пояснення, що він відбирав були покладені в матеріали розслідування. Також він повідомляв дочку про засідання комісії 21.01.2021 на що вона відповіла, що буде на роботі і не приїде. Свідок [PERSON] в судовому засіданні вказав, що він до листопада 2022 року працював сторожем на філії «Пасажирська компанія» АТ «Укрзалізниця», зараз пенсіонер. 14.01.2021 він змінював [PERSON] , приїхав близько 07 год 30 хв та при підході до КПП на порозі побачив кров. Коли він зайшов, то побачив що [PERSON] сиділа на стільці, а на підлозі була кров, на голові у неї була пов`язка. [PERSON] казала йому, що коли виходила на вулицю, то послизнулась і впала. Вважала, що нічого страшного не сталося, тому і не повідомила відразу. Потім вони разом вийшли з КПП до медпункта і на вулиці зустріли [PERSON] , тоді [PERSON] разом із [PERSON] пішли до медпункта. В цей же день у нього відбирали письмові пояснення, які він писав самостійно, ніхто не казав, що писати, написав правду. На засіданні комісії з розслідування нещасного випадку його не запрошували. Також вказав, що сторожа працюють у спецвзутті, підошва на яких слизька, він також послизнувся колись на зміні та впав, про це нікому не казав. Заслухавши пояснення сторін та свідків, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що згідно наказу від 04.01.2019 [PERSON] прийнята на посаду сторожа дільниці руху 1 групи філії «Пасажирська компанія» АТ «Українська залізниця». Наказом від 02.06.2020 [PERSON] переведена сторожем у дільницю охорони будівель, споруд та об?єктів підприємства (а.с.13). 13.01.2021 о 20 год. [PERSON] заступила на нічну зміну по охороні центрального в?їзду на територію Харківської вагонної дільниці. 14.01.2021 о 04 год. 30 хв., [PERSON] перебуваючи на робочому місці, а саме біля входу в будівлю КПП впала, вдарившись при падінні головою об поріг. 14.01.2021 зранку, близько 08 год [PERSON] доставлена до медпункта, де їй була надана перша медична допомога та викликана карета швидкої допомоги. Після чого на автомобілі швидкої допомоги, [PERSON] госпіталізована до міської лікарні, де знаходилась на лікуванні з 14.01.2021 по 02.02.2021 із діагнозом - закрита ЧМТ, забій головного мозку, вогнищева контузія правої лобної долі, субдуральний крововилив тощо. В подальшому [PERSON] перебувала на амбулаторному лікуванні з 03.02.2021 по 06.05.2021 (а.с.26-29 т.1) Згідно довідки МСЕК від 13.05.2021 [PERSON] встановлена 2 група інвалідності безстроково (а.с.7). 16.01.2021 директором філії «Пасажирська компанія» видано наказ про створення комісії з розслідування нещасного випадку (а.с.139 т.1) В ході проведеного розслідування, 19.01.2021 зроблений огляд місця події, про що складений протокол огляду. У даному протоколі зазначено, що місцем нещасного випадку є територія Харківської вагонної дільниці біля будинку КПП. Одноповерхова цегляна будівля розмірами 3,3х 3,1 м., розташована ліворуч від в`їзних воріт на територію підприємства. Приміщення КПП опалюється електрообігрівачем. Площадка перед ганком вистелена тротуарною плиткою, рівна, очищена від снігу та посипана піском. Перед вхідними дверима поріг 1000мм х 400 мм, висотою 30 мм. В нічний час доби прилегла територія освітлюється прожектором (а.с.167 т.1). Відповідно до письмових пояснень, які маються в матеріалах розслідування, [PERSON] вказала, що перебуваючи на зміні з 13 на 14 січня 2021 року вона в черговий раз почистила сніг та поверталась до КПП. У неї закрутилася голова і вона впала, вдарившись об поріг. Відразу нікому не повідомила про травму, дочекалася змінного сторожа. Потім усвідомивши тяжкість травми пішла разом із бригадиром до медпункта (а.с.170 т.1). Також в матеріалах розслідування наявні письмові пояснення [PERSON] в яких вказано, що 14.01.2021 прийшовши на зміну побачив [PERSON] , а на підлозі кров та кров`яні серветки. На його запитання [PERSON] відповіла що впала (а.с.171 т.1) Крім того наявні письмові пояснення [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в яких також зазначається, що зі слів [PERSON] остання впала та вдарилась головою (а.с.172-174) Також в матеріалах розслідування маються копії сторінок журналу про проведення інструктажу з питань охорони праці, відповідно до якого [PERSON] пройшла такий 11.12.2020 (а.с.178 т.1) та копія медичної книжки позивачки, згідно якої нею пройдений щорічний медичний огляд (а.с.210-213 т.1) Відповідно до Акта розслідування нещасного випадку від 26.01.2021 за формою Н-1/НП, що стався 14.01.2021 о 05 год. з [PERSON] комісією зроблений висновок, що нещасний випадок, який стався з [PERSON] є таким, що не пов?язаний з виробництвом. Комісією встановлено, що під час виконання трудових обов`язків [PERSON] не піддавалась впливу шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу, згідно медогляду до роботи сторожем придатна. Також вказано, що обставини травмування внаслідок раптового погіршення стану здоров`я не підпадають під дію п.п.7 п.52 Порядку № 337 (а.с.144-151 т.1) Також судом досліджено матеріали, надані представником відповідача щодо спецвзуття, а саме договори про закупівлю, додаткові угоди, висновок державної санітарно-епідеміологічної експертизи, декларація про відповідність, сертифікат експертизи тощо (а.с.85-109 т.2) Позивачка не погоджується з висновками розслідування та наполягає на тому, що нещасний випадок, який з нею стався 14.01.2021 пов?язаний з виробництвом, оскільки вона перебувала на робочому місці та у неї не було раптового погіршення здоров`я, а вона послизнулася на підлозі біля поріжка КПП та впала, внаслідок чого отримала травму та у подальшому інвалідність 2 групи. Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне. Відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці. Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про загальнообов`язкове соціальне страхування» нещасний випадок - обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю або настала смерті. Частиною 2 ст. 36 Закону України «Про загальнообов`язкове соціальне страхування» встановлено, що факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України «Про охорону праці». Частинами першою, другою статті 153 КЗпП України передбачено, що на всіх підприємствах, в установах, організаціях створюються безпечні і нешкідливі умови праці. Забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган. Згідно із статтею 171 КЗпП України власник або уповноважений ним орган повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України. Відповідно до частини першої статті 13 Закону України «Про охорону праці» роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці. Статтею 22 Закону України «Про охорону праці» встановлено, що роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. Таким чином, обов`язок провести розслідування нещасного випадку та оформити відповідні документи покладено на роботодавця, а у разі його відмови таке питання вирішується посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці. Процедура проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форм власності врегульована Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затверджений Постановою КМУ № 337, який набрав чинності з 01 липня 2019 року. Відповідно до п.33 Порядку № 337, комісія (спеціальна комісія) зобов`язана: - провести засідання комісії (спеціальної комісії) з розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), на якому розглянути інформацію про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), розподілити функції між членами комісії, провести зустріч з потерпілим (членами його сім`ї чи уповноваженою ними особою) та скласти протоколи засідання комісії згідно з додатком 4; - обстежити місце, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, та скласти відповідний протокол згідно з додатком 5, розробити ескіз місця, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, згідно з додатком 6 і провести фотографування місця настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), аварії (у разі потреби та можливості); одержати письмові пояснення від роботодавця та його представників, посадових осіб, працівників підприємства (установи, організації), потерпілого (якщо це можливо) згідно з додатком 7, опитати осіб - свідків нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та осіб, причетних до них, згідно з додатком 8; - вивчити наявні на підприємстві документи та матеріали стосовно нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у разі потреби надіслати запити до відповідних закладів охорони здоров`я для отримання медичних висновків щодо зв`язку нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) з впливом на потерпілого небезпечних (шкідливих) виробничих факторів та/або факторів важкості та напруженості трудового процесу; - визначити вид події, що призвела до нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), причини нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та обладнання, устаткування, машини, механізми, транспортні засоби, експлуатація яких призвела до настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), відповідно до Класифікатора видів подій, причин, обладнання, устаткування, машин, механізмів, транспортних засобів, що призвели до настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, згідно з додатком 9; - визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; - визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи тощо для встановлення причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння); - з`ясувати обставини та причини настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння); - визначити, пов`язані чи не пов`язані нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) з виробництвом; - установити осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці; - розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам та/або гострим професійним захворюванням (отруєнням), у тому числі пропозиції щодо внесення змін до нормативно-правових актів з охорони праці; - скласти акти за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення) згідно з додатком 11 у кількості, визначеній рішенням комісії (спеціальної комісії); у разі настання групових нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого; - розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення), а у разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) із змістом розділів 5, 6, 8, 9 такого акта - обов`язково підписати ці акти з відміткою про наявність окремої думки, яка викладається членом комісії письмово, в якій він обґрунтовано викладає пропозиції до змісту розділів 5, 6, 8, 9 акта (окрема думка додається до цих актів та є їх невід`ємною частиною); - передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування та примірники таких актів керівнику підприємства (установи, організації) або органу, що утворив комісію (спеціальну комісію), для їх розгляду та затвердження; - дотримуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування та задокументовані в акті за формою Н-1. Рішення комісії (спеціальної комісії), зміст акта за формою Н-1 можуть бути оскаржені в судовому порядку потерпілим, членами його сім`ї або уповноваженою ними особою, робочим органом Фонду, а також іншими органами, установами, підприємствами та організаціями, представники яких брали участь у розслідуванні (спеціальному розслідуванні) - пункт 57 вказаного Порядку. Вказаним Порядок визначено вичерпний перелік обставин, за яких нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються пов`язаними з виробництвом, зокрема п.п.7 п.52, на який посилається комісія в Акті розслідування, зазначено - раптове погіршення стану здоров`я потерпілого, одержання травм або його смерть під час виконання трудових (посадових) обов`язків внаслідок впливу шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу, що підтверджено медичним висновком, або у разі, коли потерпілий не пройшов обов`язкового медичного огляду відповідно до законодавства, а робота, що виконувалася, протипоказана потерпілому відповідно до медичного висновку. Згідно п.3 Порядку № 337, медичний висновок - висновок у формі рішення лікарсько-консультативної комісії (лікарсько-експертної комісії) закладу охорони здоров`я (у разі нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та висновок у формі рішення лікарсько-експертної комісії високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я (у разі хронічного професійного захворювання (отруєння) за місцем амбулаторного обліку, лікування або обстеження потерпілого про встановлення зв`язку погіршення стану здоров`я працівника з впливом на нього важкості та напруженості трудового процесу, небезпечних, шкідливих виробничих факторів, психоемоційних причин або протипоказань за станом здоров`я виконувати роботу. Отже медичний висновок щодо встановлення зв`язку погіршення стану здоров`я працівника з впливом на нього небезпечних, шкідливих виробничих факторів, психоемоційних причин або протипоказань за станом здоров`я виконувати роботу видається лікувально-експертною комісією за місцем лікування або обстеження потерпілого у формі рішення лікарсько-експертної комісії на запит роботодавця та/або голови комісії. У такому запиті та доданих до нього матеріалах повинні міститися необхідні відомості про обставини нещасного випадку, результати дослідження умов праці і виробничого середовища, зокрема кількісні і якісні характеристики небезпечних, шкідливих виробничих факторів та/або факторів важкості чи напруженості трудового процесу, які передували настанню нещасного випадку. Отже, для встановлення зв`язку погіршення стану здоров`я працівника з впливом на нього небезпечних, шкідливих виробничих факторів, психоемоційних причин або протипоказань за станом здоров`я виконувати роботу комісія має отримати висновок лікарсько-експертної комісії лікувально-профілактичиого закладу за місцем лікування або обстеження потерпілого. Як вбачається з матеріалів розслідування нещасного випадку, комісією робився запит до міської клінічної лікарні, де лікувалась [PERSON] , з проханням надати висновок про ступінь тяжкості травми, із зазначенням діагноза та його кода та висновок про наявність у потерпілої алкоголю (а.с.158 т.1). При цьому в запиті відсутні відомості про обставини нещасного випадку, результати дослідження умов праці і виробничого середовища, зокрема кількісні і якісні характеристики небезпечних, шкідливих виробничих факторів та/або факторів важкості чи напруженості трудового процесу, які передували настанню нещасного випадку. На підставі вказаного запиту лікувальним закладом надано висновок щодо ступеня тяжкості отриманих травм позивачки із зазначенням діагноза та вказано, що зазначені ушкодження відносяться до тяжких травм (а.с.159 т.1). У п.44 Порядку № 337 вказано, що на запит голови комісії (спеціальної комісії), потерпілого (членів його сім`ї або уповноваженої ними особи) заклади охорони здоров`я у найкоротший строк безоплатно надають необхідний для проведення розслідування медичний висновок про встановлення зв`язку (або його відсутність) погіршення стану здоров`я працівника з впливом на нього шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу, а також наявності протипоказань за станом здоров`я виконувати роботу потерпілим. До запиту долучаються матеріали, що містять необхідні відомості про обставини нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), результати дослідження умов праці та виробничого середовища, зокрема кількісні та якісні характеристики небезпечних, шкідливих виробничих факторів та/або факторів важкості чи напруженості трудового процесу, які передували настанню нещасного випадку. Такого запиту голови комісії про встановлення зв`язку (або його відсутність) погіршення стану здоров`я працівника з впливом на нього шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу, матеріали розслідування не містять, як не містять і самого медичного висновку. Доводи представника відповідача про вплив супутніх хвороб [PERSON] на погіршення стану її здоров`я при настанні нещасного випадку є тільки припущенням представника та не підтверджені відповідними доказами. В судовому засіданні встановлено, що безпосередніх свідків нещасного випадку, який стався із [PERSON] не було, а розслідування нещасного випадку проводилося на підставі письмових пояснень позивачки, які маються в матеріалах розслідування. Проте в ході судового розгляду, зокрема з показів свідка [PERSON] (дочки позивачки) встановлено, що пояснювальну записку від імені матері [PERSON] писала саме вона, а не матір. Така записка переписувалася двічі, бо працівники відповідача казали, що написала не так, як треба. Таку пояснювальну записку вона писала у коридорі медичного закладу, матір не питала, що писати, оскільки остання була у важкому стані. На той час вона не приділяла уваги змісту написаного, бо не усвідомлювала наслідків. Звідки у поясненнях підпис від імені [PERSON] вона не знає. Про те, що пояснювальну записку писала дочка позивачки підтвердили в судовому засіданні і свідки [PERSON] та [PERSON] . Разом з тим жоден з цих свідків не підтвердили того, що [PERSON] читала текст пояснювальної записки, яку написала її дочка чи їй оголошувався її зміст. При цьому свідок [PERSON] вказував, що пояснення писала дочка в коридорі, а свідок [PERSON] зазначав, що писала пояснення в палаті. З приводу цього суд критично оцінює їх покази, зважаючи, що вони є працівниками відповідача, а [PERSON] і членом комісії по проведенню розслідування нещасного випадку. Також свідки [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] вказували, що [PERSON] перебувала під крапельницею, самостійно писати не могла. Крім того і позивачка стверджує, що пояснювальну записку не підписувала, з її змістом не знайомили. Також свідок [PERSON] вказав, що коли він прийшов змінювати [PERSON] , то вона казала, що підслизнулася і впала, вдарившись об поріжок головою. Про раптове погіршення стану здоров`я позивачка не вказувала. Таким чином наявна у матеріалах розслідування пояснювальна записка [PERSON] щодо обставин події викликає сумніви, а саме на предмет дійсності тих обставин, які в ній описані. Також з досліджених матеріалів розслідування нещасного висновку вбачається, що комісією порушений строк проведення розслідування нещасного випадку. Так згідно п. 30 вказаного Порядку, розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) комісією підприємства (установи, організації) проводиться протягом п`яти робочих днів з дня утворення комісії. У разі виникнення потреби у проведенні лабораторних досліджень, експертизи, випробувань для встановлення обставин і причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у випадках, зазначених у пункті 43 цього Порядку, розслідування може бути продовжене роботодавцем за письмовим погодженням з територіальним органом Держпраці за місцем настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) або за місцезнаходженням підприємства (установи, організації) (у разі події (аварії, катастрофи тощо) під час руху транспортних засобів усіх видів) до отримання відповідних висновків, матеріалів, відповідей, пояснень тощо. З досліджених судом матеріалів розслідування нещасного випадку вбачається, що комісія з розслідування нещасного випадку створена 16.01.2021, а Акт за формою Н-1/НП датований 26.01.2021. Матеріали розслідування не містять письмового погодження територіального органу Держпраці на продовження розслідування та копії наказу про продовження строку розслідування нещасного випадку, як це передбачено п.49 Порядку № 337. Крім того, у запрошенні до співпраці на ім`я [PERSON] вказано, що засідання комісії відбудеться 21.01.2021, хоча прийняття рішення комісією по розслідуванню нещасного випадку розглядалося 26.01.2021. В матеріалах розслідування відсутнє запрошення до співпраці [PERSON] на 26.01.2021 Також в матеріалах справи наявне запрошення до співпраці у двох екземплярах, один з них поданий позивачкою при подачі позовної заяви, де відсутній підпис [PERSON] та який, з її слів, отримано по пошті (а.с.22), а інший наявний в матеріалах розслідування нещасного випадку, який має підпис позивачки (а.с.143). При цьому в судовому засіданні свідок [PERSON] вказував, що повідомляв в лікарні [PERSON] та її дочку про засідання комісії, але про те що вона підписувала таке запрошення жодний зі свідків не вказував. Отже суд дійшов висновку, що при проведенні розслідування вказаного нещасного випадку відповідачем було порушено Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затверджений Постановою КМУ № 337. Таким чином суд дійшов висновку, що комісією з розслідування нещасного випадку не встановлено в повному обсязі фактичні обставини нещасного випадку, що стався із [PERSON] 14.01.2021, порушено Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затверджений Постановою КМУ № 337, тому Акт форми Н-1/НП від 26.01.2021 підлягає скасуванню. Щодо вимог про зобов?язання відповідача провести розслідування нещасного випадку та скласти акт за формою Н-1, то такі задоволенню не підлягають, враховуючи наступне. Пунктом 58 Порядку № 337 визначено, що протягом трьох років з дати отримання акта за формою Н-1 потерпілий, член його сім`ї чи уповноважена ними особа або органи, установи та організації, представники яких брали участь у розслідуванні нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), мають право звернутися до роботодавця, Держпраці або її територіального органу щодо призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) у зв`язку з незгодою з обставинами та причинами настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та/або з висновком комісії, які викладені в акті за формою Н-1. За наявності документів, що можуть суттєво вплинути на висновки комісії (спеціальної комісії), роботодавцем, Держпраці або її територіальним органом (або юридичною особою, яка утворювала комісію, та її органом управління) вживаються заходи до призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння). Голова Держпраці або керівник її територіального органу у разі невиконання спеціальною комісією визначених цим Порядком обов`язків має право призначити повторне спеціальне розслідування нещасного випадку, притягти до відповідальності посадових осіб територіального органу Держпраці та підприємства (установи, організації), які допустили порушення вимог цього Порядку. Повторне розслідування (спеціальне розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) проводиться комісією (спеціальною комісією) в іншому складі (із заміною всіх членів комісії). Висновки повторного спеціального розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) можуть бути оскаржені лише у судовому порядку. Оскільки право вимагати від роботодавця проведення повторного розслідування нещасного випадку шляхом видачі відповідного припису є дискреційними повноваженнями Держпраці, тобто повноваженнями, які надають адміністративного органу певний ступінь свободи під час прийняття рішення, таким чином даючи йому змогу вибрати з кількох юридично допустимих рішень те, яке буде найбільш прийнятим, і суд не вправі перебирати на себе функції вказаного суб`єкта владних повноважень. Зазначені вище органи та особи мають право вимагати відповідно до компетенції від роботодавця проведення повторного (додаткового) розслідування нещасного випадку, затвердження чи перегляду затвердженого акту за формою Н-1, визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, і складення акта за формою Н-1 у разі, коли виявлено порушення вимог цього Порядку. Враховуючи, що судом виявлено порушення вимог Порядку проведення розслідування нещасного випадку та Акт розслідування визнано недійсним та скасовано, позивачка може звернутись до роботодавця, Держпраці або її територіального органу щодо призначення повторного розслідування нещасного випадку в іншому складі. Також суд вважає, що позовні вимоги про визнання нещасного випадку, що стався із позивачкою 14.01.2021 таким, що пов`язаний з виробництвом, задоволенню не підлягають, з наступних підстав. Пунктом 29 вказаного Порядку визначено, що факт настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) на виробництві може бути встановлено у судовому порядку. З приводу цього слід зазначити, що до компетенції суду належить визнання факту настання нещасного випадку на виробництві, а визнання такого нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом чи не пов`язаного з виробництвом належить до повноважень спеціально створеної комісії з розслідування такого нещасного випадку, яка створюється вже після визнання факту настання нещасного випадку на виробництві органом, на який згідно Порядку покладений такий обов`язок. Отже, вирішення питання про встановлення зв`язку нещасного випадку з виробництвом та складення акту за формою Н-1 належить до виключної компетенції спеціальної комісії. Саме комісія (спеціальна комісія) встановлює факт пов`язаності чи не пов`язаності нещасного випадку з виробництвом, тобто комісія (спеціальна комісія) є спеціальним суб`єктом щодо встановлення вказаного факту. Така позиція викладена у постанові Верховного суду від 05.04.2023, справа № 523/5098/20. Позовні вимоги про стягнення моральної шкоди задоволенню не підлягають з наступних підстав. Статтею 23 Цивільного кодексу України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав; моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я. Згідно зі статтею 1167 Цивільного кодексу України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Згідно із пунктом 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року, під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. В судовому засіданні позивачкою не надано належних і достатніх доказів на підтвердження завдання їй моральної шкоди діями відповідача, тому вимога про відшкодування моральної шкоди в розмірі 500 000 грн задоволенню не підлягає. Оскільки позовні вимоги щодо визнання незаконним та скасування акту проведення розслідування задоволено, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь держави судовий збір за вимогу немайнового характеру в розмірі 992,40 грн, враховуючи, що позивачка звільнена від сплати судового збору при подачі позову, бо є інвалідом 2 групи.

Outcome: partial