Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-11 00:00:00

Позивач ТОВ «Лакі кредит» звернувся до Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості та звернення стягнення на предмет застави. Свій позов позивач мотивує тим, що 22.09.2021 між кредитодавцем ТОВ «ЛАКІ КРЕДИТ» та відповідачкою укладено кредитний договір №59 про надання кредитором позичальникові кредиту у сумі 155555,56 грн. на строк 8 місяців з кінцевим терміном повернення 22.05.2022. За умовами договору процентна ставка за користування коштами кредиту становить: за перший день користування кредитом - 10,00%за день від початкової суми кредиту; за всі наступні дні користування кредитом, починаючи з другого дня (включно) й до кінця строку надання кредиту - 3,5% в місяць(42%річних)від початкової суми кредиту. Належне виконання позичальником зобов`язань за вказаним договором забезпечується заставою транспортного засобу марки «BMW», реєстраційний державний номер [NUMBER] . Позивач свої зобов`язання за кредитним договором виконав у повному обсязі відповідно до умов кредитного договору, що підтверджується платіжним дорученням про надання кредиту. Згідно умов кредитного договору відповідачка була зобов`язана сплатити несплачений залишок кредиту та прострочені проценти за користування коштами. Однак не виконала взятих на себе зобов`язань, у зв`язку з чим у неї утворилася заборгованість в розмірі 164040,71 грн. На підставі вищевикладеного позивач просить стягнути з відповідачки суму заборгованості за кредитним договором №59 від 22.09.2021 у сумі 164040,71 грн. та звернути стягнення на предмет застави, а саме транспортний засіб марки «BMW», модель «Х5», легковий, об`єм двигуна 2926, колір чорний, 2003 року випуску, шасі (кузов, рама, коляска) № [NUMBER] , реєстраційний державний № [NUMBER] , шляхом реалізації його на публічних торгах у порядку виконавчого провадження за ціною, визначеною за результатами таких торгів. Окрім цього просить здійснити розподіл судових витрат шляхом їх стягнення з відповідачки на його користь. Ухвалою судді Золотоніського міськрайонного суду від 31.01.2023 відкрито провадження в справі та призначено справу до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. В ухвалі про відкриття спрощеного позовного провадження відповідачу був наданий строк в 15 днів з дня отримання даної ухвали суду на подачу відзиву на позовну заяву та роз`яснено право подати заяву з обґрунтованими запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. Від відповідачки на адресу суду відзив на позовну заяву не надходив. У судове засідання представник позивача не прибув, але в матеріалах справи міститься заява про розгляд справи за відсутності позивача, проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідачка в судове засідання не з`явилася, не повідомивши суд про причину неявки, хоча про день, час та місце розгляду справи була повідомлена в установленому законом порядку. Відповідно до вимог ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Так як відповідачка належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання, але в судове засідання не з`явилася без поважних причин, не подала відзив, позивач не заперечує проти заочного розгляду справи, суд вважає за можливе проводити заочний розгляд справи. Відповідно до вимог ч. 2\~ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось у зв`язку з розглядом справи за відсутності учасників справи. Суд, з`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності, вважає, що позов підлягає до задоволення. Судом встановлено, що 22.09.2021 між ТОВ «ЛАКІ КРЕДИТ» та [PERSON] укладено кредитний договір № 59, відповідно до умов якого позивач надає позичальнику кредит у гривні, а позичальник зобов`язується одержати та повернути кошти кредиту, сплатити кошти за користування кредитом та виконати інші обов`язки. Сума кредиту складає 155555,56 грн. Даний договір укладений на строк 8 місяців, з кінцевим терміном повернення 22.05.2022 р. (включно). Детальні терміни повернення кредиту та сплати процентів визначені в Таблиці обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки за договором. За умовами договору процентна ставка за користування коштами кредиту становить: за перший день користування кредитом -10,00% за день від початкової суми кредиту; за всі наступні дні користування кредитом, починаючи з другого дня (включно) й до кінця строку надання кредиту - 3,5 % в місяць (42% річних) від початкової суми кредиту. Відповідно до п. 4.1 даного договору кредитор має право вимагати повернення кредиту, строк сплати якого ще не настав та сплати процентів, у разі: затримання позичальником сплати частини кредиту та/або процентів щонайменше на один календарний місяць та невиконання та/або неналежне виконання умов договору застави транспортного засобу, передбаченого пп. 1.9.1. п 1.9 договору. В даному випадку позичальник повинен здійснити дострокове повернення кредиту та процентів протягом 30 календарних днів з дня одержання від кредитора повідомлення про таку вимогу. Згідно пункту 4.4 договору позичальник зобов`язаний у встановлений Договором строк повернути кредит, сплатити проценти, штрафи та пені та інші платежі передбачені Договором. Пунктом 6.3 договору передбачено відповідальність сторін за несвоєчасну сплату відповідного платежу, що зазначений в графіку платежів. Позичальник сплачує неустойку у вигляді штрафу, в залежності від терміну прострочення. Крім цього, належне виконання позичальником зобов`язань за вказаним вище договором забезпечується заставою транспортного засобу, про що 22.09.2021 між ТОВ «Лакі Кредит» та [PERSON] укладено договір застави транспортного засобу, за умовами якого предметом застави є рухоме майно транспортний засіб марки «BMW», модель «Х5», легковий, об`єм двигуна 2926, колір чорний, 2003 року випуску, шасі (кузов, рама, коляска) № [NUMBER] , реєстраційний державний № [NUMBER] . Згідно п. 5.1 даного договору застави заставодержатель вправі звернути стягнення на предмет застави та одержати задоволення своїх вимог з вартості предмета застави у разі невиконання/неналежного виконання основного зобов`язання, у разі невиконання заставодавцем вимоги заставодержателя щодо дострокового виконання основного зобов`язання. Вказаний договір посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу. Встановлено судом і те, що взяті на себе за договором зобов`язання позивач перед відповідачем виконав в повному обсязі, надавши відповідачу кредит по кредитному договору в сумі 140000,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням №378 від 22.09.2021. Згідно акту звірки взаємних розрахунків за період 22.09.2021-17.12.2022 між ТОВ «Лакі Кредит» та [PERSON] за кредитним договором кінцеве сальдо дебету за період за даними ТОВ «Лакі Кредит» становить 164040,71 грн. Позивачем на адресу відповідача направлялися вимога за кредитним договором та повідомлення про звернення стягнення на предмет застави №ЛК-053 від 02.05.2023, якими повідомлено відповідача про те, що він зобов`язаний сплатити непогашену поточну заборгованість за кредитним договором на загальну суму 164040,71 грн. протягом тридцяти днів від дня пред`явлення позикодавцем такої вимоги. Також повідомлено відповідача про початок звернення стягнення на предмет застави, про що 14.11.2022 р. зареєстроване відповідне інформаційне повідомлення в державному реєстрі обтяжень рухомого майна про звернення стягнення на предмет застави: автомобіль марки «BMW», модель «Х5», легковий, об`єм двигуна 2926, колір чорний, 2003 року випуску, шасі (кузов, рама, коляска) № [NUMBER] , реєстраційний державний № [NUMBER] . Згідно витягу про реєстрацію в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна від №81243050 від 14.11.2022 р. вбачається, що 14.11.2022 р. приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Давиденко Л.О. зареєстроване інформаційне повідомлення про звернення стягнення на предмет застави і до реєстраційного запису 29322704 внесено зміни: документ-підстава: вимога за кредитним договором та повідомлення про звернення стягнення на предмет застави, серія та номер: ЛК-067, виданий 14.11.2022, видавник - ТОВ «Лакі Кредит». Відповідно до ч. ч.1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Згідно ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Статтею 628 ЦК України передбачено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Сторони мають право укласти договір, в якому містяться елементи різних договорів ( змішаний договір ). До відносин сторін у змішаному договорі застосовуються у відповідних частинах положення актів цивільного законодавства про договори, елементи яких містяться у змішаному договорі, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті змішаного договору. Відповідно до ст.1054ЦКУкраїни за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Частиною 2 цієї ж статті визначено, що до відносин за кредитним договором застосовується правове регулювання щодо відносин за договором позики. За таких обставин зобов`язання за кредитним договором виникають з моменту передачі кредитодавцем позичальнику коштів, згідно умов кредитного договору. Згідно ст. 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Згідно ст. 1047 ЦК України договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, - незалежно від суми. Частиною 1 ст.1048ЦКУкраїни встановлено, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом; розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Згідно ч. 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Кредитний договір укладається у письмовій формі (частина перша статті 1055 ЦК України) . Відповідно до ст. 526, 527 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. Статтею 629 ЦК України визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ст.610ЦКУкраїни порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно ст. 611 ЦК України, при порушенні зобов`язання наступають правові наслідки установлені договором або законом. Відповідно до ч. 2 ст. 530 ЦК України, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Статтею 599 ЦК України передбачено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Таким виконанням щодо кредитних правовідношень є повернення кредитних ресурсів та сплата відсотків за їх використання з дотриманням визначених законодавством або договором умов, якими по відношенню до кредитних договорів є повернення, строковість, платність. Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. За ч. 1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Частиною 2 ст. 1050 ЦПК України передбачено, що якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Відповідно до статті 1 Закону України «Про заставу», в силу застави кредитор (заставодержатель) має право в разі невиконання боржником (заставодавцем) забезпеченого заставою зобов`язання або в інших випадках, встановлених законом, одержати задоволення з вартості заставленого майна переважно перед іншими кредиторами. Застава виникає на підставі договору, закону або рішення суду. Заставою може бути забезпечена будь-яка дійсна існуюча вимога або вимога, яка може виникнути в майбутньому, що не суперечить законодавству України, зокрема така, що випливає з договору позики, кредиту, купівлі-продажу, оренди, перевезення вантажу тощо. Застава може мати місце щодо вимог, які можуть виникнути у майбутньому, за умови, якщо є угода сторін про розмір забезпечення заставою таких вимог, та/або про максимальний розмір вимоги, яка забезпечується заставою. Застава має похідний характер від забезпеченого нею зобов`язання. (ст. 3 Закону). Відповідно до ч. 1 ст. 19 Закону України «Про заставу» за рахунок заставленого майна заставодержатель має право задовольнити свої вимоги в повному обсязі, що визначається на момент фактичного задоволення, включаючи проценти, відшкодування збитків, завданих прострочкою виконання (а у випадках, передбачених законом чи договором, - неустойку), необхідні витрати на утримання заставленого майна, а також витрати на здійснення забезпеченої заставою вимоги, якщо інше не передбачено договором застави. Відповідно до ст. 28 Закону України «Про заставу», застава припиняється з припиненням забезпеченого заставою зобов`язання. Згідно ст. 589 ЦК України у разі невиконання зобов`язання, забезпеченого заставою, а також в інших випадках, встановлених законом, заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави. За рахунок предмета застави заставодержатель має право задовольнити в повному обсязі свою вимогу, що визначена на момент фактичного задоволення, включаючи сплату процентів, неустойки, відшкодування збитків, завданих порушенням зобов`язання, необхідних витрат на утримання заставленого майна, а також витрат, понесених у зв`язку із пред`явленням вимоги, якщо інше не встановлено договором. Частинами 1, 2 ст. 590 ЦК України визначено, що звернення стягнення на предмет застави здійснюється за рішенням суду, якщо інше не встановлено договором або законом. Заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави в разі, коли зобов`язання не буде виконано у встановлений строк (термін), якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ст. 591 ЦК України реалізація предмета застави, на який звернене стягнення, провадиться шляхом його продажу з публічних торгів, якщо інше не встановлено договором або законом. Порядок реалізації предмета застави з публічних торгів встановлюється законом. Початкова ціна предмета застави для його продажу з публічних торгів визначається в порядку, встановленому договором або законом. Якщо звернення стягнення здійснюється за рішенням суду, суд у своєму рішенні може визначити початкову ціну предмета застави. Якщо публічні торги оголошено такими, що не відбулися, предмет застави може бути за згодою заставодержателя та заставодавця переданий у власність заставодержателя за початковою ціною, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо сума, одержана від реалізації предмета застави, не покриває вимоги заставодержателя, він має право отримати суму, якої не вистачає, з іншого майна боржника в порядку черговості відповідно до статті 112 цього Кодексу, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ч. 2 ст. 592 ЦК України заставодержатель має право вимагати дострокового виконання зобов`язання, забезпеченого заставою, а якщо його вимога не буде задоволена, - звернути стягнення на предмет застави: 1) у разі порушення заставодавцем правил про наступну заставу; 2) у разі порушення заставодавцем правил про розпоряджання предметом застави; 3) в інших випадках, встановлених законом або договором. Відповідно до ч. 2 ст. 593 ЦК України право застави припиняється у разі: 1) припинення зобов`язання, забезпеченого заставою; 2) втрати предмета застави, якщо заставодавець не замінив предмет застави; 3) реалізації предмета застави; 4) набуття заставодержателем права власності на предмет застави. Право застави припиняється також в інших випадках, встановлених законом. Згідно до ст. 23 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», відповідно до забезпечувального обтяження обтяжувач має право в разі порушення боржником забезпеченого обтяженням зобов`язання або договору, на підставі якого виникло забезпечувальне обтяження, а також в інших випадках, встановлених законом чи договором, одержати задоволення своєї вимоги за рахунок предмета обтяження в черговості згідно із встановленим пріоритетом. Відповідно до ч. 1 ст. 24 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», звернення стягнення на предмет забезпечувального обтяження здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса в порядку, встановленому законом, або в позасудовому порядку згідно із цим Законом. Використання позасудових способів звернення стягнення на предмет забезпечувального обтяження не позбавляє права боржника, обтяжувача або третіх осіб звернутися до суду. Обтяжувач, який ініціює звернення стягнення на предмет забезпечувального обтяження, зобов`язаний до початку процедури звернення стягнення зареєструвати в Державному реєстрі відомості про звернення стягнення на предмет обтяження. Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ч. 1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог та на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених ЦПК України. Докази не можуть ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у спразі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). З огляду на викладене, оскільки в ході судового розгляду знайшов підтвердження факт невиконання відповідачкою взятих на себе зобов`язань за кредитним договором щодо своєчасного повернення кредиту, сплати процентів, що призвело до виникнення в неї перед позивачем заборгованості, яка обгрунтована позивачем та доведена відповідними доказами, а відповідачем на спростування цього жодних заперечень та доказів не надано, суд доходить висновку про обгрунтованість позовних вимог та вважає, що з відповідача на користь позивача слід стягнути заборгованість в сумі 164040,71 грн. та звернути стягнення на предмет застави (забезпечувального обтяження), а саме: транспортний засіб марки «BMW», модель «Х5», легковий, об`єм двигуна 2926, колір чорний, 2003 року випуску, шасі (кузов, рама, коляска) № [NUMBER] , реєстраційний державний № [NUMBER] , шляхом реалізації його на публічних торгах у порядку виконавчого провадження за ціною, визначеною за результатами таких торгів. Відповідно до вимог ст. 141ЦПК України з відповідача підлягають стягненню понесені позивачем та документально підтверджені судові витрати з оплати судового збору в розмірі 4962,00 грн

Outcome: approved