Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-10 00:00:00

19.07.2022 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просить стягнути з Фізичної особи-підприємця [PERSON] на користь [PERSON] : 39 046,00 грн. матеріальної шкоди, заподіяної залиттям квартири; 6038,40 грн. витрат, пов`язаних з оплатою за проведення експертизи; 10000,00 грн. моральної шкоди, завданої залиттям квартири та стягнути судові витрати. Обґрунтовано позов тим, що 09 жовтня 2021 року, сталось затоплення квартири [ADDRESS] , яка належить [PERSON] на праві приватної власності. В квартирі [ADDRESS] , щодо видимих слідів затоплення, було зроблено обстеження та виявлено неналежне виконання вузла з`єднання водопровідних труб при підйомі на стіну санвузла квартири [ADDRESS] , що власне і стало причиною затоплення суміжного санвузлу квартири [ADDRESS] поверхом нижче. За результатами такого обстеження, 13.10.2021 року, було складено Акт про залиття квартири [ADDRESS] . В даному Акті зазначено, що 09.10.2021 року в квартирі [ADDRESS] сталося залиття, яке виразилося в наявності замокання та декількох підтікань води на стінах і стелі у другому санвузлі, що призвело до пошкодження матеріалів стелі (гіпсокартон, фарба) та матеріалів стіни (декоративна штукатурка-мікроцемент), зазначається, що «...причиною залиття, що трапилось в системі холодного водопостачання є ймовірна негерметичність з`єднання водяної труби в квартирі [ADDRESS] ...». 16 жовтня 2020 року, між [PERSON] та ФОП [PERSON] укладено договір підряду № 20035 на проведення ремонтно-будівельних робіт приміщення розташованого за адресою: [ADDRESS] . Згідно пункту 4.1. вказаного Договору, виконавець зобов`язується виконувати роботи якісно та дотримуватися діючих технічних умов ДСТУ і ДБН на ремонт приміщень. [PERSON] звернувся з письмовою претензією-вимогою до ФОП [PERSON] з вимогою, де серед іншого вказувалось, усунути за власний рахунок, наслідків неякісно виконаних робіт, шляхом повної матеріальної компенсації власнику квартири [ADDRESS] вартості за затоплені будівельні матеріали (які були в первинному вигляді, без наслідків затоплення) та оплату за виконання робіт по ремонту наслідків затоплення в повному обсязі протягом 20 календарних днів. ФОП [PERSON] не виконала своїх зобов`язань і по сьогоднішній день. 09.12.2021 року, позивач звернувся до судового експерта, з метою проведення будівельно-технічного дослідження. Відповідно до висновку експерта № ЧК-822/03-16/21 за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 15.12.2021 року, вартість матеріальної шкоди, завданої приміщенню ванної кімнати в квартирі [ADDRESS] , внаслідок залиття, що сталося 09.10.2021 року, становить 39046,00\~грн.\~з ПДВ. За надані послуги експертного дослідження, позивачем були сплачені кошти в сумі - 6038,40 грн. Завдані збитки позивачу не відшкодовано, а тому позивач звернувся до суду за захистом своїх порушених прав. Крім того вважає, що відповідачем йому завдано моральну шкоду, яку він оцінює в розмірі 10000 грн. Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 04.08.2022\~року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження; визначено сторонам строк для подачі заяв по суті справи. Відповідач 25.08.2022 року подав до суду відзив на позовну заяву, в якому заперечував проти задоволення позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на те, що 16 жовтня 2020 року між ФОП [PERSON] та [PERSON] укладено договір підряду №20035 на проведення ремонтно-будівельних робіт приміщення розташованого за адресою: [ADDRESS] . Згідно п.п.8.7. цього Договору, виконавець не зобов`язаний нести відповідальність за пошкодження, що виникли під час проведення ремонтно-будівельних робіт в сусідніх приміщеннях. Вважає, що ФОП [PERSON] фактично є неналежним відповідачем у справі №750/3891/22 і не несе відповідальності перед позивачем за вказану ним шкоду ні по Закону, ні по договору. На думку позивача, «затоплення» 09.10.2021 р. суміжного санвузла його квартири сталося через неналежне виконання вузла з`єднання водопровідних труб при підйомі на стіну 7 санвузла квартири [ADDRESS] . В акті йдеться не про затоплення приміщення, а про замокання та підтікання води на стелі і стінах. В акті також не вказано на скількох стінах було замокання чи підтікання. На фото, які додано на диску до позовної заяви зображення лише однієї стіни. На цих фото також видно душ і витяжку, яка закриває собою вентиляційний отвір. Якщо цю витяжку не вмикати, у приміщенні буде накопичуватись пар, від якого стеля і стіни намокатимуть, що також може призвести до пошкодження матеріалів. Крім того не бачила стан стін до залиття. Щодо матеріалів стін також необхідно звернути увагу на те, що експерт окремо це питання також не досліджував, просто послався на комерційну пропозицію від компанії Klondike Decoration. Вважає, що відсутній безпосередній причинний зв`язок між замоканням стін та наслідками і тим розміром шкоди, який заявлено позивачем. Навіть наявність самої шкоди стінам не доведено позивачем, адже при такому матеріалі, при замоканні стіни повинні були просто висохнути. Також експертом не досліджувались обставини, через які трапилось залиття санвузла чи ванної кімнати позивача, тобто вина відповідача. Причиною залиття міг бути неякісний елемент з`єднання труби, наприклад з прихованим дефектом, який тріснув під тиском. Експерт знову обмежилась лише цитуванням акта про залиття квартири [ADDRESS] від 13.10.2021 року, в якому зазначено про ймовірну негерметичність з`єднання водяної труби в квартирі [ADDRESS] . Крім того, розмір шкоди визначено експертом із розрахунку необхідності ремонту всіх стін ванної кімнати позивача, який включає не тільки вартість матеріалів і робіт по його нанесенню, але і вартість демонтажу всього, що знаходиться у ванній і т. ін., тому враховуючи вище викладене вважає, що позов не підлягає задоволенню. \~ \~ \~ \~У судовому засіданні позивач та представник позивача позов підтримали. Позивач пояснив, що вина відповідача доводиться висновком експерта, тому саме вона зобов`язана відшкодувати заподіяну матеріальну та моральну шкоду. Відповідач позов не визнала, оскільки за договором підряду несе відповідальність лише перед [PERSON] , а її вина у заподіянні шкоди позивачу не доведена. Представник відповідача просив відмовити в задоволенні позову з підстав викладених у відзиві та зазначив, що саме власник кв. 80 [PERSON] несе відповідальність перед позивачем. Третя особа [PERSON] позовні вимоги підтримав. Вказав, що відповідач повинна компенсувати витрати для [PERSON] завдані при виконанні ремонтних робіт в його квартирі. На момент складання акту про залиття був присутній у квартирі позивача. Після залиття [PERSON] ходив щодо даної ситуації до квартири позивача. Позивач попросив письмове підтвердження, що відповідач відшкодує кошти для нього, проте він отримав від відповідача лист-зобов`язання від 01.11.2021 року, який передав позивачу. Заслухавши пояснення учасників справи, допитавши свідка та дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 14, 15). 09.10.2021 відбулося затоплення квартири позивача. 12.10.2021 року [PERSON] подав заяву директору управляючої компанії ТОВ «Стрілецька набережна» про складання акту по факту залиття квартири [ADDRESS] , ймовірно сусідами зверху, квартири [ADDRESS] (а.с. 20). Актом про залиття квартири від 13.10.2021 року встановлено, що 09.10.2021 в будинку [ADDRESS] трапилось залиття, яке виразилося в наявності замокання та декількох підтікань води на стінах і стелі у другому санвузлі, що призвело до пошкодження матеріалів стелі (гіпсокартон, фарба) та матеріалів стіни (декоративна штукатурка-мікроцемент). Причиною залиття, що трапилась в системі холодного водопостачання є ймовірна негерметичність з`єднання водяної труби в квартирі [ADDRESS] . За висновками і рекомендаціями комісії власнику квартири [ADDRESS] рекомендовано виявити та усунути негерметичність з`єднання трубопроводів в санвузлі. З даним актом були ознайомлені власники квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] вказаного будинку (а.с. 21). Згідно висновку експерта №ЧК-822/03-16/21 за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 15.12.2021 за заявою [PERSON] від 09.12.2021 року вартість матеріальної шкоди, завданої приміщенню ванної кімнати в квартирі [ADDRESS] , внаслідок залиття, що сталося 09.10.2021 року становить 39046 грн. з ПДВ (а.с. 40-49). 16 жовтня 2020 року між ФОП [PERSON] та [PERSON] укладено договір підряду №20035 на проведення ремонтно-будівельних робіт приміщення розташованого за адресою: [ADDRESS] . Згідно п. 1.1 Договору підряду 20035 від 16.10.2020 року, замовник доручає виконавцю проведення ремонтно-будівельних робіт вищезгаданого приміщення згідно з попереднім Кошторисом, що є невід`ємною частиною даного договору. Відповідно до пункту 1.2 Договору виконавець зобов`язується забезпечити проведення ремонтно-будівельних робіт з дотриманням діючих технічних умов ДСТУ і ДБН на ремонт приміщень. Пункт 2.8 Договору визначено, що термін початку робіт з моменту укладення договору або після виконання зобов`язань при зупинці робіт становить 20 робочих днів. Згідно п. 2.9 Договору термін закінчення виконання робіт затверджується за погодженням сторін. У відповідності до вимог пункту 2.10 Договору, не менше ніж один раз на тиждень виконавець здає, а замовник приймає і оплачує виконані обсяги робіт згідно з розцінками, зазначеним в кошторисі. Про це складається Акт виконаних робіт. Пункт 3.6 Договору, у разі внесення замовником змін до затвердженого плану робіт, замовник зобов`язується повідомити безпосередньо виконавця і узгодити вартість та терміни виконання робіт. В разі якщо цього не зроблено, замовник бере на себе відповідальність за наслідки і зобов`язується сплатити виконавцю вартість робіт згідно акту виконаних робіт. Згідно пункту 3.8 Договору, у разі якщо замовник не згодний з якістю, обсягом або термінами виконання робіт,він зобов`язаний передати повний список своїх претензій виконавцю у письмовому вигляді, узгодити термін їх виправлення і підписати акт про дефекти. Висунення претензій та підписання Акту про дефекти не позбавляє замовника зобов`язання прийняти та оплатити виконані роботи. У відповідності до вимог пункту 4.1 Договору, виконавець зобов`язується: виконувати роботи якісно та дотримуватися діючих технічних умов ДСТУ і ДБН на ремонт приміщень. Згідно пункту 4.2, 4.3 Договору, у разі неякісного виконання робіт, на основі письмової претензії замовника скласти Акт про дефекти в якому вказати повний перелік браку та терміни їх виправлення. За свій рахунок виправити всі недоліки згідно з Актом про дефекти в узгоджений термін. Пунктом 4.7 Договору визначено, що компенсувати замовнику вартість матеріалів у разі неналежного використання, втрати, знищення або пошкодження з вини виконавця переданих йому замовником матеріалів. Разом з тим, замовник у відповідності до умов договору має право: в будь-який час не втручаючись в проведення робіт, здійснювати контроль за якістю, порядком, термінами і обсягом виконуваних робіт, повідомляти виконавця про виявлені недоліки в роботі. Виконавець має право вимагати від замовника надати технічне завдання в письмовому вигляді і при необхідності креслення щодо робіт, які має здійснити виконавець; припинити виконання робіт з подальшим розірванням договору і стягнути завдані збитки якщо замовник незважаючи на своєчасне і обґрунтоване попередження виконавця, протягом 3 робочих днів не забезпечить поставку матеріалів, не замінить непридатний або недоброякісний матеріал, не надасть необхідне технічне завдання та креслення на вимогу виконавця або не усуне інших обставин, що впливають на якість і терміни виконуваних робіт; припинити виконання робіт з подальшим розірванням договору в разі затримки поточних платежів за договором на термін більше 3 банківських днів. Разом з тим, у відповідності до умов Договору підряду виконавець не зобов`язаний: нести відповідальність за якість матеріалів, що надаються замовником; нести відповідальність за роботи виконані іншими підрядниками і субпідрядними організаціями, залучення не виконавцем; нести відповідальність за претензії до якості, обсягів і термінів виконаних робіт, прийнятих замовником згідно з Актом виконаних робіт і не зазначених у відповідному Акті про дефекти; нести відповідальність за механічні пошкодження, що з`явились не з вини виконавця; нести відповідальність за електро-фурнітуру, санітарно-технічні прилади; нести відповідальність за появу тріщин на стінах і стелі, якщо будинок дає активну усадку, про що свідчать тріщини в під їзді та місцях загального користування; нести відповідальність за виникнення пожежі не з вини виконавця. Згідно пункту 9.1 Договору виконавець представляє гарантією якості на всі види виконаних робіт протягом 36 місяців з дня прийняття робіт замовником, за умови виконання замовником всіх зобов`язань за договором і надання замовником відповідно Акту виконаних робіт. Пунктом 9.2 Договору виконавець не виробляє усунення недоліків в наступних випадках: після закінчення гарантійного терміну; якщо недоліки викликані неправильною експлуатацією приміщення; при появі дефектів на поверхнях від зовнішніх впливів; якщо недоліки викликані неякісними будівельними матеріалами, наданими замовником; якщо роботи були проведені з порушенням технології з ініціативи замовника. У відповідності до пункту 11.2 цей договір набуває чинності з моменту його підписання сторонами і внесення передоплати, і діє до закінчення виконання всіх зобов`язань обома сторонами. Згідно пункту 11.3 Договору у разі порушення умов договору однією зі сторін, друга сторона має право розірвати договір в односторонньому порядку після попереднього письмового повідомлення із зазначенням причин для розірвання. Пунктом 11.4 Договору визначено, що відповідальність сторін за порушення зобов`язань договору та порядок врегулювання спорів визначається законодавством України. Пунктом 11.6 Договору визначено, що всі суперечки за цим договором вирішуються сторонами по можливості шляхом переговорів, а в разі неможливості таких в судовому порядку. У відповідності до вимог пункту 11.7 Договору, за згодою сторін договір може бути продовжений на новий термін. 09.11.2021 [PERSON] направив претензію-вимогу до ФОП [PERSON] , відповідно до якої вимагав складання Акту про дефекти ремонтних робіт в квартирі [ADDRESS] ; усунення недоліків, щодо виконання вузла з`єднання водопровідних труб при підйомі на стіну санвузла кватири [ADDRESS] протягом 3 календарних днів за власний рахунок; усунення, за власний рахунок, наслідків таких неякісно виконаних робіт, шляхом повної матеріальної компенсації власнику квартири [ADDRESS] вартості за затоплені будівельні матеріали (які були в первинному вигляді, без наслідків затоплення) та оплату за виконання робіт по ремонту наслідків затоплення в повному обсязі протягом 20 календарних днів, додатком додано Акт про залиття квартири [ADDRESS] (а.с. 30). 01.11.2021 [PERSON] підписала лист зобов`язання, відповідно до якого зазначила, що виконання нею, ФОП [PERSON] ремонтно-будівельних робіт за адресою: [ADDRESS] протягом вересня 2021 року призвело до затоплення розташованої нижче квартири [ADDRESS] . Зобов`язується відновити наслідки затоплення до початкового стану (а.с. 31). Даний лист зобов`язання був наданий відповідачем замовнику [PERSON] за Договором підряду від 16.10.2020 року. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] дав свідчення суду, що неодноразово заходив до квартири позивача. За тиждень до складання акту про залиття зателефонувала дружина позивача [PERSON] , що у них в квартирі у другому санвузлі з`явились плями від залиття, прийшовши до квартири, побачив на власні очі ці плями та попросили номер власника квартири вище. Зателефонували власнику і домовились подивитись у чому проблема. Коли склали акт, позивач зателефонував йому і повідомив, що у них збільшились плями від залиття. [PERSON] взяв забудовника та слюсаря, завітали до квартири позивача, де побачили, що дійсно збільшились дані плями на стелі, на стіні. Свідок зателефонував власнику квартири [ADDRESS] , приїхала представник фірми, яка робила ремонт, всі разом поспілкувались. Потім були дії, щоб дізнатися де позатікало. Дізнавшись, що у сусідній квартирі, яка межує з квартирою позивача також з`явились плями затікання. Пізніше побачивши, що показники лічильника з водопостачання нульові, тому був складений висновок, про наявність недоліків у квартирі [ADDRESS] , оскільки стояк був справний і дійсні причини затікання встановити не вдалося, тому повідомили представника фірми, яка робила ремонт, щоб виявляли ці недоліки. Після складання акту свідок зв`язався із забудовником, який надав сантехніка, щоб перевірили все обладнання, що стосується водовідведення. Згідно висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 1908/22-24 від 09.11.2023 року встановлено: 1.\~Сліди залиття\~суміжного санвузла\~(ванної\~кімнати),\~а саме\~ванної 5\~(згідно\~копії технічного\~паспорта,\~а.с.\~16-19)\~квартири [ADDRESS] ,\~збереглись.\~Пошкодження даного\~приміщення,\~які виникли\~внаслідок залиття\~та збереглись\~станом на\~30.08.2023,\~наведені в\~дослідницькій частині\~висновку.\~Слід зазначити,\~що експерт\~не має\~можливості категорично\~стверджувати про\~технічний стан\~прихованих конструкцій,\~тому що\~в результаті\~візуального обстеження\~можливо виявити\~лише видимі\~дефекти,\~а для\~встановлення характеру\~та масштабу\~пошкоджень,\~що утворилися\~в прихованих\~на момент\~проведення дослідження\~конструкціях приміщення\~ванної,\~необхідне розкриття\~конструкцій. 2. Під час проведення обстеження 30.08.2023 встановлено, що внаслідок залиття пошкоджено опорядження двох стін з мікроцементу, відсоток видимих пошкоджень яких по відношенню до загальної площі стін становить 4,8%. Згідно методики «Визначення причин залиття з урахуванням нових технологій та визначення матеріальної шкоди за його наслідками» у випадку пошкодження частини поверхні опорядження до розрахунку включається повна площа. Враховуючи вищезазначене, ремонту підлягають: дві стіни з мікроцементу, з врахуванням слідів патьоків з гіпсокартону на стінах з мікроцементу, а також дві стіни, що пофарбовані, оскільки вони мають однакову кольорову гаму зі стелею, примикають до стін з мікроцементу. 3. Під час проведення обстеження 30.08.2023 встановлено, що внаслідок залиття пошкоджено опорядження стелі, відсоток видимих пошкоджень якої по відношенню до загальної площі стелі становить 1,3 %. Згідно методики «Визначення причин залиття з урахуванням нових технологій та визначення матеріальної шкоди за його наслідками» у випадку пошкодження частини поверхні опорядження до розрахунку включається повна площа. Враховуючи вищезазначене, оскільки ремонту підлягають дві стіни з мікроцементу та дві стіни, що пофарбовані, потребує переробки загальна площа стелі з гіпсокартону, з врахуванням також слідів патьоків з гіпсокартону на стінах з мікроцементу, що свідчить про пошкодження даного матеріалу. 4. Аналізуючи результати проведеного обстеження та дані наданих на дослідження матеріалів цивільної справи №750/3891/22, встановлено, що характер і місце розташування пошкоджень оздоблювальних покриттів конструкцій свідчить про те, що такі пошкодження утворилися внаслідок залиття з вище розташованих конструкцій будинку, тобто, причиною намокання і пошкодження стін та стелі приміщення ванної 5 (згідно копії технічного паспорта, а.с. 16-19) квартири [ADDRESS] , є втрата герметичності системи холодного водопостачання 09.10.2021 під час проведення ремонтно-будівельних робіт у приміщенні ванної, розташованої на п`ятому поверсі у квартирі [ADDRESS] , над ванною 5 квартири [ADDRESS] . 5. В межах технічних можливостей Чернігівського відділення КНДІСЕ визначити вологість у приміщенні, а також вологість стін та стелі приміщення ванної 5 квартири [ADDRESS] , не видається можливим, оскільки в експертній установі відсутнє відповідне обладнання. Слід зазначити, що станом на 30.08.2023 (дата натурного обстеження) у приміщенні, а також на стінах та стелі ванної 5 квартири [ADDRESS] , відсутні ознаки порушення температурно-вологісного режиму (конденсат, пліснява) та якості внутрішнього повітря. 6. Враховуючи результати проведеного дослідження (див. дослідницьку частину висновку) та загальний мікроклімат досліджуваного приміщення, вентиляція у приміщенні ванної 5 квартири [ADDRESS] , достатня для даного приміщення, умови мікроклімату оптимальні. 7. Оскільки станом на 30.08.2023 у приміщенні ванної 5 квартири [ADDRESS] , на стінах та стелі наявні опоряджувальні покриття, встановити які саме матеріали використані для підготовки стін та стелі не видається можливим, використані матеріали є прихованими (закриті опоряджувальними покриттями). Обсяги прихованих робіт можливо було перевірити лише в процесі їх виконання, також за результатами обстеження неможливо встановити фактичний об`єм використаних матеріалів при виконанні прихованих робіт. 8. Встановити чи дотримано всіх необхідних технологій при підготовці стін до нанесення облицювального матеріалу не видається можливим, оскільки технології виконання робіт можливо було перевірити лише в процесі їх виконання. Одночасно слід зазначити, що станом на 30.08.2023 на опоряджувальних покриттях стін, які не зазнали пошкоджень внаслідок залиття, відсутні дефекти (тріщини, відшарування, деформації, здуття), кіо свідчили б саме про порушення технології виконання підготовчих робіт. 9. Для облицювання стін та стелі приміщення ванної 5 квартири [ADDRESS] , використані: - стіни: стіна з дверним прорізом та стіна праворуч від входу в приміщення ванної фарбування (згідно встановленої структури поверхні попередній шар шпаклівка); стіна ліворуч від входу та стіна навпроти стіни з дверним прорізом мікроцемент; - стеля: фарбування (згідно проведеного простукування попередні шари - гіпсокартон, шпаклівка). 10. Встановити чи дотримано всіх необхідних технологій при нанесенні облицювального матеріалу не видається можливим, оскільки технології виконання робіт можливо було перевірити лише в процесі їх виконання. Одночасно слід зазначити, що станом на 30.08.2023 на опоряджувальних покриттях стін та стелі, які не зазнали пошкоджень внаслідок залиття, відсутні дефекти (тріщини, відшарування, деформації, здуття), що свідчили б саме про порушення технології виконання облицювальних робіт. 11. Враховуючи результати дослідження (див. дослідницьку частину висновку) та технічний стан опоряджувальних покриттів, які не зазнали пошкоджень внаслідок залиття, матеріали, що були використані для ремонту, придатні для експлуатації в умовах ванної кімнати. Щодо шпаклівки Knauf HP Finish та гіпсокартону звичайного Plato встановлено наступне. Шпаклівка Knauf HP Finish та гіпсокартон звичайний Plato наведені лише в копії Додатку №8 до копії Висновку експерта № ЧК-822/03-16/21 за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 15.12.2021 (а.с. 76-77). Чеки та видаткові накладні на придбання саме шпаклівки Knauf HP Finish і гіпсокартону звичайного Plato відсутні в наданих на дослідження матеріалах. Візуальним оглядом неможливо встановити саме виробника фактично застосованих шпаклівки та гіпсокартону, оскільки станом на 09.10.2021 (дата залиття згідно наданих матеріалів) та станом на 30.08.2023 (дата проведення натурного обстеження) дані будівельні матеріали є прихованими (закриті опоряджувальними покриттями). 12. Розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття 09.10.2021 приміщення ванної 5 квартири [ADDRESS] , станом на час проведення експертизи, становить 34180,06 грн. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. У відповідності до вимог ч. 2 ст. 1172 ЦК України, замовник відшкодовує шкоду, завдану іншій особі підрядником, якщо він діяв за завданням замовника. За змістом зазначеної норми закону у правовідносинах з відшкодування шкоди діє презумпція вини заподіювача шкоди. Таким чином, для настання деліктної відповідальності згідно ст. 1166 ЦК України, необхідна наявність складу правопорушення, а саме наявність шкоди; протиправна поведінка заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вина. В акті про залиття квартири встановлено, що причиною залиття, що трапилась в системі холодного водопостачання є ймовірна негерметичність з`єднання водяної труби в квартирі [ADDRESS] , проте не встановлено саме вини відповідача у проведенні робіт по з`єднанню водяної труби в квартирі [ADDRESS] та відсутній безпосередній причинний зв`язок між замоканням стіни у квартирі позивача та наслідками роботи відповідача, які здійснювалися в квартирі [ADDRESS] . Відповідно до вимог ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Для виконання окремих видів робіт, встановлених законом, підрядник (субпідрядник) зобов`язаний одержати спеціальний дозвіл. До окремих видів договорів підряду, встановлених параграфами 2-4 цієї глави, положення цього параграфа застосовуються, якщо інше не встановлено положеннями цього Кодексу про ці види договорів. Згідно ст. 858 ЦК України якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором. Підрядник має право замість усунення недоліків роботи, за які він відповідає, безоплатно виконати роботу заново з відшкодуванням замовникові збитків, завданих простроченням виконання. У цьому разі замовник зобов`язаний повернути раніше передану йому роботу підрядникові, якщо за характером роботи таке повернення можливе. Статтею 4 ЦПК України\~передбачено,\~що кожна\~особа має\~право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. \~ \~ \~ \~Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства (ст.13 ЦПК України) суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За змістом норм процесуального права з урахуванням принципу диспозитивності цивільного судочинства та принципу змагальності сторін, саме на позивача покладено обов`язок визначати відповідача у справі. При цьому суд під час розгляду справи має виходити зі складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати до участі у справі співвідповідача та повинен вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і щодо тих відповідачів, які зазначені в ньому. Частиною 4 статті 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно зі специфікою спірних правовідносин), суд відмовляє у задоволенні позову. За змістом\~статей\~51\~та\~175 ЦПК України\~на позивача покладений обов`язок визначати відповідача у справі. При цьому суд при розгляді справи має виходити із складу осіб, зокрема відповідачів, які залучені до участі у справі позивачем. Суд з власної ініціативи позбавлений права залучати до участі у справі належного відповідача. Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (постанови Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі №523/9076/16-ц (пункт 41); від 20.06.2018 у справі № 308/3162/15-ц (пункт 49); від 21.11.2018 у справі №127/93/17-ц (пункт 50); від 12.12.2018 у справі № 570/3439/16-ц (пункти 37, 54); від 12.12.2018 у справі № 372/51/16-ц (пункт 31.4)). Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). У відповідності до вимог ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Висновком судової будівельно-технічної експертизи від 09.11.2023 року та наданих на дослідження матеріалів цивільної справи №750/3891/22, встановлено, що характер і місце розташування пошкоджень оздоблювальних покриттів конструкцій свідчить про те, що такі пошкодження утворилися внаслідок залиття з вище розташованих конструкцій будинку, тобто, причиною намокання і пошкодження стін та стелі приміщення ванної квартири [ADDRESS] , є втрата герметичності системи холодного водопостачання під час проведення ремонтно-будівельних робіт у приміщенні ванної, розташованої на п`ятому поверсі у квартирі [ADDRESS] , над ванною квартири [ADDRESS] , проте вказаним висновком не встановлено вину відповідача по проведенню нею робіт по герметичності системи холодного водопостачання в квартирі [ADDRESS] , а відповідач у відповідності до п. 8.9 Договору підряду не зобов`язана нести відповідальність за затоплення приміщення та інших об`єктів не з її вини (а.с. 27). Таким чином, суд дійшов висновку, що саме на власника квартири [ADDRESS] покладається обов`язок на відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної внаслідок залиття квартири, що узгоджується з Актом про залиття квартири від 13.10.2021 року, відповідно до якого, саме на власника покладено обов`язок виявити та усунути негерметичність з`єднання трубопроводів в санвузлі, який не залучений до участі в справі відповідачем, а відповідач [PERSON] у відповідності до договору підряду не зобов`язана нести відповідальність за пошкодження, що виникли під час проведення ремонтно-будівельних робіт в сусідніх приміщеннях. З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку, що з підстав заявлених позивачем вимоги до фізичної особи-підприємця [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири, не підлягають задоволенню, тому в задоволенні позову слід відмовити. Відповідно до ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Згідно з ч. 8\~ст.141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує ЄСПЛ, присуджуючи судові витрат на підставі\~статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, у рішеннях від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України» (пункт 80), від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України» (пункти 34-36), від 23 січня 2014 року у справі «East/West Alliance Limited» проти України», від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України» (пункт 95) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим. Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмету доказування в справі, що свідчить про те, що витрати на правову допомогу повинні бути обґрунтовані належними та допустимими доказами. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг, акти виконаних або отриманих послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому\~законом\~порядку (квитанція до прибуткового касового ордеру, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). При цьому, недопустимими є документи, які не відповідають встановленим вимогам. До складу витрат включаються лише фактично сплачені стороною або її представником (а не будь-ким) витрати, та їх сплата повинна бути підтверджена відповідними фінансовими документами. Суд має вирішити питання про відшкодування стороні, на користь якої відбулося рішення, витрат на послуги адвоката,

Outcome: approved