Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-03 00:00:00

І. СУТЬ СПРАВИ [PERSON] звернувся до Житомирського районного суду Житомирської області із позовом до [PERSON] , в якому просить визначити додатковий строк тривалістю два місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] . Позов обґрунтовується тим, що [INFO] в м.Житомир померла мати позивача [PERSON] . Після смерті матері залишилось спадкове майно, до якого увійшли дві земельні ділянки загальною площею 2,8447 га, кадастровий номер 1825687400:04:000:0023 та площею 0,8371га, кадастровий номер 1825687400:05:000:0076, що розташовані на території Черняхівської територіальної громади, які належали померлій на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯБ №545655 виданого 03.11.2006 на підставі розпорядження Черняхівської районної державної адміністрації від 25.10.2005 за №313. Спадщину після смерті [PERSON] прийняв його племінник [PERSON] , в зв`язку із чим приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Кулініч Н.А. була заведена спадкова справа №105/2022 та виявлений заповіт на ім`я позивача. Звернувшись до приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Кулініч Н.А. із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про прийняття спадщини у зв`язку із пропуском шести місячного строку для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки не знав про наявність заповіту на його ім`я та хронічними захворюваннями по причині яких він потребує простійного, тривалого медикаментозного лікування. ІІ. ПРОЦЕДУРА та КОРОТКІ ПОЗИЦІЇ СТОРІН Ухвалою Житомирського районного суду Житомирської області від 18.08.2023 справу передано за підсудністю до Черняхівського районного суду Житомирського області. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 14.09.2023 справа №278/3759/23 передана на розгляд судді Збаражському О.М. Ухвалою суду від 20.09.2023 позовну заяву залишено без руху, надано строк для усунення недоліків. На виконання вимог ухвали суду від 20.09.2023 позивачем сплачений судовий збір та надано копії Державного акту про право власності на земельну ділянку. 05.10.2023 ухвалою Черняхівського районного суду Житомирської області відкрито провадження у справі №278/3759/23, призначено справу до судового розгляду у порядку загального позовного провадження з викликом сторін, підготовче засідання призначено на 31.10.2023. 18.10.2023 від відповідача надійшла заява про визнання позову. 24.10.2023 на виконання вимог ухвали суду від 05.10.2023 надійшла спадкова справа № 105/2022 заведена до майна померлої [PERSON] 31.10.2023 підготовче засідання відкладено на 04.12.2023 у зв`язку із перебування головуючого судді Збаражського О.М. на лікарняному. 04.12.2023 сторони в судове засідання не з`явились. Представник позивача - адвокат Ковальчук Ю.М. згідно поданої заяви від 04.12.2023 просила слухати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила їх задовольнити та винести рішення з підготовчого засідання. Відповідач [PERSON] в підготовче засідання не прибув. Згідно поданої заяви від 18.10.2023, позов визнав, не заперечував проти ухвалення рішення про задоволення позовних вимог [PERSON] . Відповідно до ч. 3 ст. 211 Цивільного процесуального кодексу України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Враховуючи ту обставину, що відповідач позов визнав, просить його задовольнити, суд визнає заяву такою, що не суперечать закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, та вважає за можливе винести рішення з підготовчого засідання у відсутності сторін, на підставі наявних у матеріалах справи доказів. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Відповідно до ст. 259 Цивільного процесуального кодексу України, рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих до суду. ІІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ та ДОКАЗИ НА ЇХ ПІДТВЕРДЖЕННЯ Батьками позивача [PERSON] , який народився [INFO] є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] (а.с.7). [INFO] в м.Житомир, померла мати позивача [PERSON] , що стверджується свідоцтвом про смерть, серії [NUMBER] (а.с.8). Відповідно до державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯБ №545655 виданого 03.11.2006 на підставі розпорядження Черняхівської районної державної адміністрації від 25.10.2005 за №313 отримала земельну ділянку загальною площею 3,6818 га. в межах згідно з планом на території Селянщинської сільської ради Черняхівського району Житомирської області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с. 39). За життя, 05.12.2017 року [PERSON] склала заповіт, яким на випадок своєї смерті заповіла все своє майно своєму сину - [PERSON] . Заповіт посвідчений головою Селянщинської сільської ради Матвійчук В.Л. та зареєстрований в реєстрі за №29 (а.с.9). 04.07.2023 постановою приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Кулініч Н.А. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлої [PERSON] (а.с.12-13). Згідно довідки виданої Комунальним підприємством «Центр первинної медико-санітарної допомоги» Житомирської міської ради за №007636, [PERSON] хворіє хронічними захворюваннями та потребує тривалого медикаментозного лікування (а.с.10, 11). 01.11.2022 приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Кулініч Н.А. заведена спадкова справа №105/2022 до майна померлої [PERSON] (а.с.56-88). IV. ЗАКОНОДАВСТВО, ЩО ПІДЛЯГАЄ ЗАСТОСУВАННЮ Відповідно до статті 55 Конституції України кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань. За змістом статей 15 Цивільного кодексу України особа має право на захист свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке реалізується шляхом звернення до суду. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені частиною 2 статті 16 Цивільного кодексу України. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 3 статті 1223, частина 1 статті 1220, частина 1 статті 1270 Цивільного кодексу України). Відповідно до статті 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Частина 1 статті 1269 Цивільного кодексу України передбачає, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. V. МОТИВИ ТА ОЦІНКА СУДУ Звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач посилається на наявність обставин, які перешкоджали йому своєчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та зазначив, що у встановлений законом шестимісячний строк не звернувся до нотаріуса з відповідною заявою, через необізнаність про наявність заповіту та тривалі хронічні захворювання. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Подібна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 11 липня 2018 року у справі №381/4482/16-ц, від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20. Суд враховує аргументи позивача, наведені на підтвердження обставин, на які він посилається, як на підставу своїх вимог, оскільки такі не оспорюються відповідачем та підтверджені належними, допустимими та достовірними доказами в розумінні ст.ст. 77, 78, 79 ЦПК України. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п.24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 № 7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права. Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції "майном" визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні "законне сподівання" на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі "Стретч проти Сполученого Королівства" (пункт 32). "Законне сподівання" на отримання "активу" також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має "законне сподівання", якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі "Копецький проти Словаччини" (Kopecky v. Slovakia). Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосований в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям "майно" в розумінні ст. 1 Першого протоколу. Враховуючи наведені обставини, поважність причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов до висновку про можливість поновлення позивачу строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлої матері. Таким чином, оцінюючи в сукупності обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд дійшов висновку про наявність у позивача об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , що є підставою для задоволення позову у межах заявлених вимог та визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. VІ. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується частиною 9 статті 141 ЦПК України, яка передбачає, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору. Враховуючи, що спір виник внаслідок дій позивача, які виразились у невчасному зверненні до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, суд покладає судові витрати на позивача.

Outcome: approved