Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-30 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Сватівської міської військової адміністрації Сватівського району Луганської області, у якому просить визначити їй додатковий строк у чотири місяці для прийняття\~спадщини після\~смерті матері\~ [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~яка померла\~ [INFO] . Позовна заява мотивована тим, що [INFO] померла мати позивачки [PERSON] . Після смерті матері залишилося спадкове майно, а саме житловий будинок за адресою: [ADDRESS] ; магазин за адресою : [ADDRESS] ; земельна ділянка за адресою: [ADDRESS] ; магазин за адресою: [ADDRESS] ; земельна ділянка за адресою : [ADDRESS] , без номеру. У зв`язку з повномасштабною військовою агресією рф проти України місто Сватово було окуповано і позивачка не мала можливості тривалий час виїхати. Тільки 29 вересня 2022 року вона виїхала до Естонії, де і проживає на теперішній час. Позивачка звернулася до Харківської районної державної нотаріальної контори з метою подачі заяви про прийняття спадщини, однак нотаріусом надана письмова відповідь про пропуск нею строку на прийняття спадщини. Вважає, що строк прийняття спадщини пропущений нею через поважні причини. Ухвалою від 29 травня 2023 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Ухвалами суду від 29 травня 2023 року та 24 жовтня 2023 року витребувані докази по справі. У судове засідання представник позивача адвокат Дем`яненко О.О. не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала у повному обсязі. Представник Сватівської міської\~військової адміністрації\~Сватівського району\~Луганської області Міткевич О. у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи без його участі. Проти задоволення позову не заперечує. Суд вважає\~за можливе\~на підставіч. 2 ст.\~247 ЦПК України\~ухвалити у справі рішення суду в судовому засіданні за відсутності сторін (їх представників) та без фіксування процесу технічними засобами. Згідно ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Частиною 4 ст. 206 ЦПК України встановлено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. У ході судового розгляду встановлено, що [PERSON] , [INFO] є матір`ю [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серія [NUMBER] від 21.12.1978 року, свідоцтвом про шлюб серія [NUMBER] . (а. с. 9, 10) [INFO] [PERSON] померла. Як зазначає позивачка у позові, з початку повномасштабного вторгнення м. Сватово було окуповано збройними силами рф і лише в вересні 2022 року вона змогла виїхати з окупованої території. І тільки перебуваючи в Естонії вона змогла звернутися до нотаріуса. 28 квітня 2023 року державний нотаріус Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області Н.Соловйова надала роз`яснення [PERSON] , що нею пропущений строк на подання заяви про прийняття спадщини. (а.с. 36) Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 74795590 від 17.11.2023 року, спадкової справи після померлої [INFO] [PERSON] не заведено та згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 74795599 від 17.11.2023 року заповіти не посвідчувалися. Відповідно до\~ст.\~1216\~ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Згідно до ч. 1 ст.\~1222\~ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. У відповідності до ст.\~1223\~цього Кодексу право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови у її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до\~ст. 1218 цього кодексу\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з ч.ч. 1, 2 статті 1220\~ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Частиною 1 ст.\~1270\~ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Вказана позиція висловлена Верховним Судом в постанові від 20 січня 2021 року по справі № 752/11156/18-ц (провадження № 61-14082св20). При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вказана позиція підтверджується також роз`ясненнями, наданими в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування». Позивач є спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] , [INFO] . Протягом визначеного законодавством стоку для звернення із заявою про прийняття спадщини від незалежних від неї обставин не змогла вчинити дії визначені ст. 1270 ЦК України. Зазначені обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Тому, враховуючи всі вищевикладені обставини, суд дійшов висновку про те, що в силу об`єктивних обставин, пов`язаних з істотними труднощами, позивачка мала поважну причину пропуску строку встановленого для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Приймаючи рішення по суті заявлених позовних вимог суд приходить до висновку про необхідність їх часткового задоволення, а саме в частині строку необхідного для надання позивачці на подання заяви на прийняття спадщини. Так строк три місяці з моменту набрання чинності рішення суду, є достатнім для подання заяви про прийняття спадщини. Таким чином, з урахуванням вищевикладеного, суд вважає вимоги позивачки є законними, обґрунтованими та доказово підтвердженими матеріалами справи і такими, що підлягають частковому задоволенню.

Outcome: partial