Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-06 00:00:00

До Вишгородського районного суду Київської області надійшла позовна заява [PERSON] до Вишгородської міської ради, треті особи: Житлово-будівельний кооператив «Промінь», [PERSON] про визнання права власності на квартиру, в якій просить визнати за ним право власності на квартиру [ADDRESS] .Свої вимоги мотивував тим, що з 1968 року був прийнятий в члени ЖБК «Промінь» та разом зі своєю сім`єю користувався однокімнатною квартирою загальною площею 28,1 кв.м за адресою [ADDRESS] . У 1984 році він повністю сплатив пайові внески за квартиру та пізніше вважав себе повноправним власником свого житла відповідно до Закону України «Про власність» №697-XII від 07.02.1991 року. Згодом у зв`язку з сімейними обставинами він змушений був змінити своє місце проживання, а в його квартирі залишився проживати його син [PERSON] . У 2023 році позивач вирішив провести відчуження своєї квартири та став збирати для цього документи, то виявилось, що цього він зробити не може, так як його право власності в державному реєстрі у відповідності до вимог законодавства не зареєстровано, а тому він отримав рішення державного реєстратора від 26 червня 2023 року № 68169038 про відмову в проведенні реєстраційних дій. Основною причиною такої відмови реєстратор пояснив, що існує цілий ряд розбіжностей в офіційних документах стосовно назви ЖБК («Луч» та «Промінь»), а також назв вулиці та номерів будинку, що робить неможливим встановити точну адресу належного йому житла. Так як він позбавлений можливості в позасудовому порядку оформити своє право власності на квартиру, змушений звертатися до суду за захистом своїх прав. Ухвалою судді від 27 липня 2023 року у справі відкрито провадження за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого судового засідання. Ухвалою суду від 18 вересня 2023 року закрито підготовче провадження у справі та справу призначено до судового розгляду по суті. Позивач та його представник у судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Від позивача та представника позивача надійшли заяви, в яких просять проводити розгляд справи без їхньої участі, позовні вимоги підтримують в повному обсязі. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Від представника Вишгородської міської ради Пластуна Є. до суду надійшло клопотання, в якому просить розглядати цивільну справу без участі представника Вишгородської міської ради на підставі поданих документів та наявних доказів у справі. Треті особи Житлово-будівельний кооператив «Промінь», та [PERSON] в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Від голови правління ЖБК «Промінь» до суду надійшло клопотання, в якому просить розглядати цивільну справу без участі представника ЖБК «Промінь», по суті справи заперечень не має. У зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, на підставі частини другої статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши всі обставини по справі та перевіривши їх доказами, суд вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають повному задоволенню з таких підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч.1, ч. 2, ч. 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що [PERSON] у 1968 році було видано ордер № 002671 на вселення в квартиру [ADDRESS] . Як вбачається з довідки головиЖБК «Промінь» № 4 від 17.04.2023 року [PERSON] є власником кв. [ADDRESS] . Пай виплачений повністю в 1984 році. Вартість вказаної квартири станом на 10.07.2023 року згідно висновку про вартість майна складає -208 221,00 грн. З витягу з реєстру Вишгородської територіальної громади вбачається, що [PERSON] , [INFO] , зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . З довідки виданої виконавчим комітетом Вишгородської міської ради від 20.06.2023 року № 331 [PERSON] , який проживає за вищевказаною адресою вбачається, що відповідно до Протоколу засідання виконкому Вишгородської міської ради депутатів трудящих Вишгородського району Київської області від 14.03.1974, будинкам ЖКК «Луч» присвоєно назву [ADDRESS] . Рішенням Вишгородської міської ради народних депутатів № 3/5 від 20.04.1995 року «Про переіменування вулиць міста Вишгорода», вул. Студентську перейменовано на вул. Василя Симоненка. Як вбачається з листа Вишгородської міської ради на звернення № 02-16/М-5800 від 11.07.2023 року про отримання додаткових відомостей щодо впорядкування та зміни нумерації багатоквартирного житлового будинку, з метою проведення реєстрації права власності об`єкта нерухомості, а саме: кв. [ADDRESS] київської області. Адреса вищезазначеної квартири під час видачі ордера № № 002671 на право зайняття квартири визначена наступною: [ADDRESS] . 21.06.2023 року позивач звернувся до державного реєстратора прав нерухомого майна [PERSON] щодо проведення реєстраційних дій спірного квартири. Однак рішенням державного реєстратора від 26 червня 2023 року № 68169038 позивачу було відмовлено в проведенні реєстраційних дій, в зв`язку з тим, що відповідно до| наданих документів неможливо встановити послідовність зміни адреси спірної квартири. Згідно копії довідки № 260 від 02.05.2023 року наданої КП «Вишгородське БТІ» та інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна вбачається, що право власності на об`єкт нерухомого майна (квартира), яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , не зареєстровано. Частиною 1 статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. (ч. 1 ст. 16 ЦК України). Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути зокрема визнання права. (п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України). Згідно ст. 384 ЦК України та Типового статуту Житлово-будівельного кооперативу, затвердженого постановою Ради Міністрів УРСР від 30 квітня 1985 р. №186, член житлово-будівельного (житлового) кооперативу має право володіння і користування, а за згодою кооперативу - і розпорядження квартирою, яку він займає в будинку кооперативу, якщо він не викупив її. Член житлово-будівельного кооперативу має ті ж права, що і власник - володіє, користується і розпоряджається квартирою і має право щодо неї чинити будь-які дії згідно із законодавством про житлово-будівельні кооперативи, якщо ним повністю сплачено пайові внески. Він зобов`язаний дотримуватися правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями: є співвласником на праві спільної (загальнопайової) власності допоміжних приміщень будинку, його конструктивних елементів і технічного обладнання, що перебуває у спільному користуванні. Частка кожного власника квартири у майні, що перебуває у спільному користуванні, пропорційна частці площі його квартири у загальній площі. У разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником. Згідно ч. 2 ст. 19-1 Закону України «Про кооперацію» у разі викупу квартири, дачі, гаража, іншої будівлі, споруди або приміщення член житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно- будівельного, житлового, дачного, гаражного кооперативу чи іншого відповідного кооперативу стає власником цього майна. Право власності на таке майно у члена кооперативу виникає з моменту державної реєстрації цього права відповідно до закону. У відповідності до п. 6 «и» Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.09.1987 року №9 «Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи» до повної сплати пайового внеску за квартиру суд вирішує питання про право власності на частку в паєнагромадженні, а після завершення сплати про право на частку в праві власності на квартиру залежно від належної особі частки у паєнагромадженні. Пунктом 6 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 року №5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» передбачено, що законом може бути встановлений інший момент (підстава) набуття права власності. Зокрема, у разі повного внесення пайових внесків за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані члену житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, в осіб, які мають право на частку в пайових внесках, виникає право власності на квартиру, дачу, гараж чи інші будівлі. З урахуванням положень частини першої статті 15 та статті 392 ЦК України власник майна має право пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Аналізуючі зібрані по справі докази та надаючи їм оцінку, суд вважає, що, оскільки [PERSON] повністю вніс свій пайовий внесок за кооперативну квартиру, однак не може зареєструвати право власності на дану квартиру, слід визнати за [PERSON] право власності на квартиру [ADDRESS] . На підставі викладеного та

Outcome: approved