Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-12 00:00:00

22 грудня 2021 року [PERSON] через свого представника адвоката Мерцалову Наталю Василівну звернувся з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля». Позивач просить: -визнати таким, що пов`язаний з виробництвом, нещасний випадок, що стався з ним 11 липня 2020 року о 22 годині 25 хвилин на ПК-81+15м Західного магістрального відкаточного штреку горизонту 340 метрів дільниці підготовчих робіт №4 шахти Дніпровська на виробничому структурному підрозділі «Шахтоуправління Дніпровське» Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля», -скасувати акт розслідування зазначеного нещасного випадку за формою Н-1/НП від 17 серпня 2021 року, затверджений 19 серпня 2021 року директором виробничого структурного підрозділу «Шахтоуправління Дніпровське» ПрАТ ДТЕК «Павлоградвугілля» Гусєвим О.С., -зобов`язати відповідача скласти акт розслідування зазначеного нещасного випадку за формою Н-1/П. Рух по справі Ухвалою від 30 грудня 2021 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. 31 серпня 2022 року за клопотанням представника позивача у справі призначено судово-медичну експертизу. 04 січня 2023 року витребувано медичні документи, необхідні для проведення експертизи. Ухвалою від 07 березня 2023 року замінено учасника справи третю особу Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області (ЄДРПОУ 39788766) на Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці (49107 місто Дніпро, вулиця Армстронга Ніла, будинок 1-Д, ЄДРПОУ 44729283). Цією ж ухвалою повторно направлено до експертної установи для виконання ухвалу від 31 серпня 2022 року про призначення у справі судово-медичної експертизи разом з матеріалами цивільної справи та медичними документами [PERSON] . Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. 01 червня 2023 року до суду надійшов висновок судово-медичної експертизи №188, проведеної на підставі ухвали від 31 серпня 2022 року. Ухвалою від 06 липня 2023 року залучено до участі у справі Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області (ЄДРПОУ 21910427) як правонаступника третьої особи - Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області. Позиція позивача Позивач посилається на те, що він працював машиністом гірничих виїмкових машин на шахті Дніпровській, яка входить до складу ВСП «Шахтоуправління Дніпровське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля». 11 липня 2020 року приблизно о 22 годині 25 хвилин, виконуючи наряд на монтаж вузлів прохідницького комбайна КСП-32 та відкачку води на Західному магістральному відкаточному штреку гор.340м, він повідомив інших працівників, що відійде до своїх речей, щоб взяти з кишені своєї куртки пігулку анальгіну у зв`язку з зубним болем. Коли він повернувся, то повідомив, що впав та вдарився головою об раму комбайну і втратив свідомість на декілька хвилин. На ВСП «Шахтоуправління Дніпровське» було викликано 8 воєнізований гірничорятувальний загін для його доставки до лікарні. Після 24 години, тобто 12 липня 2020 року він був доставлений до КНП «Павлоградська лікарня інтенсивного лікування» ПМР, направлений на неврологічне ліжко в терапевтичне відділення, 14 липня 2020 року після консультації нейрохірурга був переведений до хірургічного відділення, де знаходився до 24 липня 2020 року, потім лікувався амбулаторно до 27 липня 2020 року. 27 липня 2020 року він звернувся до директора ШУ «Дніпровське» з заявою про проведення розслідування нещасного випадку. Комісією був складений акт за формою Н-1/НП від 07 вересня 2020 року, за змістом якого нещасний випадок, який стався з ним 27 липня 2020 року, визнаний таким, що не пов`язаний з виробництвом, у зв`язку з відсутністю впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що могло призвести до травмування, імовірне падіння потерпілого відбулося внаслідок його загального захворювання. В пояснювальній записці [PERSON] зазначив, що він пішов випити пігулку анальгіну і в нього раптово запаморочилося у голові і він упав, вдарившись головою об раму комбайну, який знаходився поряд. 15 червня 2021 року Державною службою України з питань праці у Дніпропетровській області було складено припис щодо проведення повторного розслідування нещасного випадку, що стався з [PERSON] 19 серпня 2021 року був складений акт розслідування нещасного випадку, згідно якого комісія зробила висновок про те, що даний випадок не пов`язаний з виробництвом у зв`язку з відсутністю впливу на працівника небезпечного виробничого фактору чи середовища, що могло призвести до травмування (імовірне падіння потерпілого відбулося внаслідок його загального захворювання). З таким висновком комісії позивач не погоджується, оскільки комісією не були взяті до уваги медичні документи, які мають істотне значення для встановлення зв`язку нещасного випадку з виробництвом. Заперечення відповідача \~ За змістом поданого відзиву відповідач ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» позовні вимоги не визнає, посилаючись на те, що травмування позивача на виробництві сталося за відсутності обмеженої в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактору, який би знаходився у причинно-наслідковому зв`язку з ушкодженням здоров`я. Фактичні обставини, встановлені судом 07 вересня 2020 року директором виробничого структурного підрозділу «Шахтоуправління Дніпровське» ПрАТ ДТЕК «Павлоградвугілля» Гусєвим О.С. був затверджений акт від 03 вересня 2020 року за формою Н-1/НП розслідування нещасного випадку, що стався з [PERSON] 11 липня 2020 року о 22 годині 25 хвилин на ПК-81+15м Західного магістрального відкаточного штреку горизонту 340 метрів дільниці підготовчих робіт №4 шахти Дніпровська на виробничому структурному підрозділі «Шахтоуправління Дніпровське» Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля». (том 1, а.с.23-25) За змістом цього акту комісія з розслідування дійшла висновку, що даний нещасний випадок не пов`язаний з виробництвом, оскільки ймовірне падіння потерпілого відбулося внаслідок його загального захворювання за відсутності впливу на працівника небезпечного виробничого фактору чи середовища, що могло привести до травмування. За приписом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області № 8/5.1 від 15 червня 2021 року проведено повторне розслідування нещасного випадку, який стався 11 липня 2020 року о 22 годині 25 хвилин з машиністом гірничих виїмкових машин дільниці підготовчих робіт № 4 [PERSON] . (том 1, а.с.27-28) 19 серпня 2021 року директором виробничого структурного підрозділу «Шахтоуправління Дніпровське» ПрАТ ДТЕК «Павлоградвугілля» Гусєвим О.С. затверджений акт від 17 серпня 2021 року за формою Н-1/НП розслідування нещасного випадку, що стався з [PERSON] 11 липня 2020 року о 22 годині 25 хвилин на ПК-81+15м Західного магістрального відкаточного штреку горизонту 340 метрів дільниці підготовчих робіт №4 шахти Дніпровська на виробничому структурному підрозділі «Шахтоуправління Дніпровське» Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля». (том 1 а.с.29-34) За результатами повторного розслідування був зроблений висновок, що даний випадок не підпадає під дію пункту 52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою КМУ від 17 квітня 2019 року № 337, і визначається як нещасний випадок, не пов`язаний з виробництвом, у зв`язку з відсутністю впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що могло призвести до травмування (ймовірне падіння потерпілого відбулося внаслідок його загального захворювання). В оскаржуваному акті викладені обставини нещасного випадку. Встановлено, що 11 липня 2020 року у третю зміну машиніст гірничих виїмкових машин дільниці підготовчих робіт №4 [PERSON] отримав наряд на монтаж вузлів прохідницького комбайна КСП-32 на Західному магістральному відкаточному штреку гор.340м. Під час виконання наряду о 22 годині [PERSON] поскаржився на головний біль та відійшов, щоб прийняти пігулку, яка знаходилась в куртці на відстані приблизно 50-60 метрів від забою. Через 10-15 хвилин [PERSON] повернувся до місця виконання робіт і сказав, що йому стало зле і він втратив свідомість. Згідно пояснювальної записки [PERSON] він пішов випити пігулку анальгіну, в нього раптово запаморочилося в голові, він упав і вдарився головою об раму комбайну, яка знаходилась поряд. Потерпілий був доставлений до пункту охорони здоров`я, лікарем-реаніматологом 8 воєнізованого гірничорятувального загону було встановлено попередній діагноз: НЦД по змішаному типу. Мігрень. Комісія зазначила, що на момент раптового погіршення здоров`я чи можливого падіння [PERSON] відсутні будь-які пошкодження його голови. При цьому в акті зазначено про те, що падіння [PERSON] є «ймовірним», тобто свідки цього падіння відсутні, будь-яких підтверджень факту падіння, окрім слів самого потерпілого, комісією не встановлено. Тому комісією виключається факт травмування [PERSON] , що свідчить про відсутність обмеженої в часі події або раптового впливу на [PERSON] небезпечного виробничого фактору, який знаходився б у причинно-наслідковому зв`язку з ушкодженням здоров`я [PERSON] . Комунальним закладом «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» за ухвалою суду проведено судово-медичну експертизу для вирішення питань: 1.Які тілесні ушкодження було завдано [PERSON] 11 липня 2020 року, який їх характер, локалізація, властивості та ступінь тяжкості? 2.Який механізм та обставини утворення тілесних ушкоджень, отриманих 11 липня 2020 року, виявлених у [PERSON] ? 3.Чи могли тілесні ушкодження, отримані [PERSON] виникнути при вказаних у позові обставинах при виконанні посадових обов`язків машиніста гірничих виїмкових машин виробничого структурного підрозділу [PERSON] ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля»? 4.Чи знаходиться у прямому причинному зв`язку закрита черепно-мозкова травма забій головного мозку І ступеня, виявлена у [PERSON] , та травма голови, що сталася з ним 11 липня 2020 року о 22 годині 25 хвилин на виробництві в результаті падіння? 5.Чи хворів [PERSON] станом на 11 липня 2020 року на загальне захворювання, яке могло призвести до раптового запаморочення та падіння, якщо так, чи є причинно-наслідковий зв`язок між цим загальним захворюванням та нещасним випадком, який стався з [PERSON] 11 липня 2020 року? На підставі матеріалів цивільної справи та медичних документів судово-медична експертна комісія надала наступні відповіді на поставлені запитання: 1. У [PERSON] встановлені тілесні ушкодження: закрита черепно-мозкова травма, забій головного мозку 1 ступеню з локалізацією ділянки забою головного мозку в базальних відділах правої лобової частки, які призвели до патологічних змін головного мозку. За критерієм розладу здоров`я, пов`язаним зі стійкою втратою працездатності не менш ніж на 1/3, зазначені тілесні ушкодження відносяться до тяжких. 2. Встановлені тілесні ушкодження спричинені від травматичної дії тупого твердого предмету в лобну ділянку справа в напрямку спереду-назад та зверху-вниз, що підтверджується наявністю, характером та локалізацією встановлених тілесних ушкоджень. 3. Встановлені тілесні ушкодження могли виникнути в ніч з 11 липня 2020 року на 12 липня 2020 року, тобто незадовго до надання першої медичної допомоги, а саме до 12 липня 2020 року о 00 годині 50 хвилин. 4. Встановлені тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми, забою головного мозку 1 ступеню з локалізацією ділянки забою головного мозку в базальних відділах правої лобової частки, знаходяться у прямому причинному зв`язку з травмою, отриманою 11 липня 2020 року на виробництві. 5. Згідно з медичною документацією [PERSON] не звертався до медичних закладів з приводу захворювань, що призводять до запаморочень, порушення координації, падінь. Крім того в амбулаторній картці є довідка про проходження медичного огляду працівника № 568 від 24 вересня 2019 року (дійсна до 24 вересня 2020 року) згідно якої [PERSON] був визнаний придатним для роботи машиністом гірничо-виїмкових машин без будь-яких обмежень. Тобто експертною комісією підтверджено можливість отримання [PERSON] тілесних ушкоджень під час перебування на робочому місці в ніч з 11 липня 2020 року на 12 липня 2020 року. Тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми спричинені травматичною дією тупого твердого предмету, отже не виключається можливість отримання цих ушкоджень позивачем внаслідок падіння за зазначених ним обставин. Водночас експертною комісією не отримано з медичної документації будь-яких даних, які б свідчили про наявність у [PERSON] станом на день настання нещасного випадку загального захворювання, яке могло мати наслідком раптове запаморочення та падіння. Позивач [PERSON] , допитаний у судовому засіданні як свідок відповідно до положень статті 234 ЦПК України, пояснив, що до нещасного випадку він не мав жодних проблем із серцем, судинами, підвищеним тиском. Декілька разів перебував на лікарняному через зірвану спину, але ніколи не страждав на раптові запаморочення. Того дня, коли з ним стався нещасний випадок, він зранку почувався добре, але під час роботи в нього сильно розболівся зуб і він відійшов, щоб прийняти знеболювальне. Упав він не через раптове запаморочення, а тому, що послизнувся на мокрій глині. [PERSON] у шахті слизько і мокро, погано видно під ноги, тому завжди існує небезпека падіння. Коли він упав, то вдарився головою об металеву раму комбайну і на якийсь час «відключився». Прийшовши до тями, він зміг самостійно встати, але у нього сильно паморочилося у голові. Коли він повідомив про своє падіння, його неправильно зрозуміли, він насправді казав про запаморочення після падіння, а з його слів записали, що він нібито упав через запаморочення. Насправді падіння сталося через те, що він послизнувся, травма голови виникла як наслідок удару об металеву раму комбайну під час падіння. Свідок [PERSON] дружина позивача у судовому засідання пояснила, що до нещасного випадку її чоловік був здоровий, не страждав на раптові запаморочення, не мав сердечних хвороб, тиск у нього завжди був нормальний, він ні на що не скаржився, успішно пройшов медичну комісію. Зі слів чоловіка він відійшов випити пігулку, послизнувся, упав і вдарився головою об якусь металеву конструкцію. Після травми чоловік потрапив до лікарні, коли вона прийшла до нього, він був у дуже поганому стані, наче «не в собі». Після тривалого лікування здоров`я чоловіка не відновилося, у нього часто болить голова, трапляються судомні напади із втратою свідомості, іноді він «заговорюється», впадає у «прострацію», не розуміє поставлених запитань, став дратівливим, агресивним, по три рази на рік лежить у лікарні. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що він особисто не бачив падіння [PERSON] , оскільки знаходився на іншій виробці. У телефонному режимі йому повідомили, що [PERSON] упав та отримав травму голови, але не серйозну, потерпілий при свідомості, крові немає. Він особисто не бачив місце падіння [PERSON] , але може підтвердити, що скрізь у шахті брудно і слизько, погане освітлення, під час пересування шахтою кожен може будь-якої миті «невдало ступити», послизнутися і впасти, це «робоча атмосфера». Надані позивачем та свідком [PERSON] пояснення не суперечать висновку експертної комісії стосовно часу отримання позивачем травми голови, а також причини отримання цієї травми. Норми права, які застосував суд Як визначено підпунктом 5 пункту 1 статті 1 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування», нещасний випадок - це обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю працівника або настала його смерть. Обставинами, за яких нещасний випадок визнається пов`язаним з виробництвом, є зокрема перебування потерпілого на робочому місці, на території підприємства (установи, організації) або в іншому місці під час виконання трудових (посадових) обов`язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття на підприємство (в установу, організацію) до відбуття з нього, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства (установи, організації), у тому числі в робочий і надурочний час. (пункт 52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 р. № 337) В акті розслідування нещасного випадку від 19 серпня 2021 року зазначено про відсутність обмеженої в часі події або раптового впливу на [PERSON] небезпечного виробничого фактору, який знаходився б у причинно-наслідковому зв`язку з ушкодженням здоров`я [PERSON] . Натомість судово-медичною експертною комісією встановлено, що [PERSON] отримав закриту черепно-мозкову травму, забій головного мозку першого ступеню з локалізацією ділянки забою головного мозку в базальних відділах правої лобової частки, які спричинені від травматичної дії тупого твердого предмету в лобну ділянку справа в напрямку спереду-назад та зверху-вниз. Встановлені тілесні ушкодження могли виникнути в ніч з 11 липня 2020 року на 12 липня 2020 року. Таким чином позивач був травмований у робочий час, перебуваючи на території шахти. Викладені позивачем обставини його падіння та отримання травми нічим не спростовуються. Показаннями свідків підтверджується наявність небезпечного середовища - слизької і брудної поверхні, яка становить постійну небезпеку падіння для працівників. Ані експертною комісією, ані судом під час розгляду справи не отримано будь-яких даних чи доказів, які б свідчили про те, що падіння [PERSON] було спричинене раптовим запамороченням через загальне захворювання. Наявність такого захворювання у [PERSON] медичними документами не підтверджується. Водночас падіння [PERSON] під час пересування територією шахти у робочий час є нещасним випадком у розумінні підпункту 5 пункту 1 статті 1 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування», оскільки падіння сталося під час виконання трудових обов`язків внаслідок впливу небезпечного середовища, а саме слизької поверхні по якій ходять працівники, виконуючи свої трудові функції. Тому позовні вимоги [PERSON] є обґрунтованими і підлягають задоволенню. Строк звернення до суду Позовні вимоги виникають з трудових правовідносин, позивачем оскаржується акт розслідування нещасного випадку, затверджений 19 серпня 2021 року. Статтею 233 Кодексу законів про працю України встановлено строки звернення до суду за вирішенням трудових спорів. Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених\~частиною другою цієї статті. Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні. Стаття 234 КЗпП передбачає, що у разі пропуску з поважних причин установлених строків суд може поновити ці строки. При цьому в пункті 4\~постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 06.11.1992 «Про практику розгляду судами трудових спорів»\~зазначено, що встановлені статтями 228, 223 КЗпП строки звернення до суду застосовуються незалежно від заяви сторін.\~У кожному випадку суд зобов`язаний перевірити і обговорити причини пропуску цих строків, а також навести у рішенні мотиви, чому він поновлює або вважає неможливим поновити порушений строк. У постанові від 05 липня 2017 року у справі №758/9773/15-ц Верховний Суд України вказав, що установлені статтею 233 КЗпП строки звернення до суду застосовуються незалежно від заяви сторін. Ці строки не перериваються і не зупиняються. Відповідно до статті 234 КЗпП у разі пропуску з поважних причин строків, установлених статтею 233 цього Кодексу, районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд може поновити ці строки. Разом з тим, якщо строк звернення до суду, установлений статтею 233 КЗпП, пропущено без поважних причин, суд відмовляє у задоволенні позовних вимог у зв`язку з пропуском зазначеного строку. У кожному випадку суд зобов`язаний перевірити і обговорити причини пропуску цих строків, а також навести у рішенні мотиви, чому він поновлює або вважає неможливим поновити порушений строк. Передбачені у положеннях статей 228, 233 КЗпП строки звернення до суду застосовуються незалежно від заяви сторін. За змістом позовної заяви позивач повинен був дізнатися про порушення свого права у день затвердження акту розслідування нещасного випадку тобто 19 серпня 2021 року. Тримісячний строк звернення до суду закінчився 19 листопада 2021 року. Позовна заява надійшла до суду 22 грудня 2021 року, згідно з відміткою на конверті позовна заява здана на пошту 17 грудня 2021 року. У судовому засіданні представник позивача адвокат Мерцалов М.Ю. пояснив, що на його думку позовні вимоги щодо оскарження акту форми Н-1 виникають не з трудових правовідносин, а з відносин соціального страхування. По суті заявлених вимог позивач просить встановити факт настання страхового випадку. При цьому представник позивача зазначає, що [PERSON] не мав можливості звернутися до суду у тримісячний строк з дня затвердження акту розслідування нещасного випадку, оскільки через поганий стан здоров`я та перебування на стаціонарному лікуванні не міг вчасно отримати юридичну допомогу. Тому представник позивача просить поновити [PERSON] строк звернення до суду. Позивачем заявлено вимогу до роботодавця про скасування складеного ним акту за формою Н-1/НП та зобов`язання скласти акт за формою Н-1/П, сторонами по справі є працівник та роботодавець, працівником оскаржуються дії та рішення роботодавця, до органів соціального страхування жодних позовних вимог не заявлено, тому суд вважає, що спір у даній справі виникає саме з трудових правовідносин. З матеріалів справи та пояснень [PERSON] у судовому засіданні встановлено, що внаслідок нещасного випадку позивач тривалий час перебував на стаціонарному та амбулаторному лікуванні, через травму голови погано почував себе, був під дією медичних препаратів, що перешкоджало йому у спілкуванні з представником (адвокатом). Зазначені обставини суд визнає як поважну причиною пропуску строку звернення до суду. Тому пропущений строк підлягає поновленню за клопотанням представника позивача. Розподіл судових витрат \~ \~Згідно \~з положеннями\~статті 141\~ЦПК України,\~ судовий\~збір покладається\~на сторони\~пропорційно розміру\~задоволених позовних\~вимог. \~Інші судові\~витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~ покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Позивач звільнений від сплати судового збору при зверненні до суду, оскільки є особою з інвалідністю другої групи. Судовий збір за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру станом на день звернення позивача до суду (22 грудня 2021 року) становив 908 грн. Визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, як передумова для скасування акту розслідування нещасного випадку та зобов`язання скласти акт за формою Н-1/П є однією вимогою немайнового характеру. Тому судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь держави у розмірі 908 грн. Позовна заява містить попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат на професійну правову допомогу у розмірі 25 000 грн. До позовної заяви додано копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, виданого Мерцаловій Наталі Василівні, ордер на надання правничої допомоги [PERSON] адвокатом Мерцаловою Наталею Василівною № 1110566 від 15 грудня 2021 року. (том 1, а.с.64-65), копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, виданого Мерцалову Михайлу Юрійовичу, ордер на надання правничої допомоги [PERSON] адвокатом Мерцаловим Михайлом Юрійовичем № 1234640 від 19 жовтня 2023 року. (том 2, а.с.152, 161) Як передбачено статтею 137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Позивачем не додано до позовної заяви документів, необхідних для визначення розміру витрат на правничу допомогу. Зокрема не надано копії договору про надання правничої допомоги, детального опису наданих адвокатом послуг із зазначенням часу, витраченого адвокатом на виконання роботи та вартості кожної з наданих послуг. Тобто позивачем не доведено належними доказами здійснення ним судових витрат на професійну правничу допомогу у розмірі, зазначеному у попередньому (орієнтовному) розрахунку. Тому слід відмовити стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, у відшкодуванні судових витрат на правничу допомогу адвоката.

Outcome: approved