Jurisdiction: civil
Date: 2023-12-03 00:00:00

І. Описова частина Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача До Добровеличківського районного суду Кіровоградської області 06.09.2023 надійшов позов, в якому позивач просить зобов`язати АТ КБ "ПриватБанк": - відновити залишок коштів на картковому рахунку № [NUMBER] картки " Універсальна" до того стану, в якому він перебував перед виконанням операції (трансакцій) 21.04.2023, а саме в розмірі 37901,49 грн; - списати/сторнувати нараховані відсотки, пеню, штрафні санкції, суму комісії, які були нараховані з 21.04.2023 за перерахунок грошових коштів 9664,04 грн, 9664,04 грн та 18573,41 грн; - стягнути моральну шкоду у розмірі 5000,00 грн та витрати за отримання правничої допомоги у розмірі 10000,00 грн. Свій позов сторона позивача обґрунтовує тим, що 18.04.2022 між [PERSON] та АТ КБ "ПриватБанк" були укладені договірні відносини та позивач отримав платіжну кредитну карту "Універсальна" та карту "Для виплат" для власних потреб. Працівник відділення АТ КБ "ПриватБанк" №14 06.06.2023 у телефонному режимі повідомила позивача про наявність заборгованості за кредитною карткою "Універсальна". Позивачка з`ясувала, що 21.04.2023 невідомими особами було здійснено три несанкціоновані трансакції на загальну суму 1011,97 доларів США. Тому 07.06.2023 за її зверненням відкрито кримінальне провадження №12023121100000267 за фактом крадіжки коштів з банківської картки. Внаслідок бездіяльності відповідача, невідомими особами, без відома позивача, було змінено пароль до додатку Приват 24, змінено ліміт кредиту за карткою "Універсальна", здійснено перевипуск карти, отримано доступ до кредитних коштів та здійснено три несанкціоновані трансакції на загальну суму 37901,49 гривень. Банком після проведення внутрішнього розслідування 30.07.2023 повернуто кошти на картку позивачки "Для виплат" у розмірі 9664,04 грн та 18573,41 грн, а також 01.08.2023 у розмірі 9664,04 гривень. Отже банк повернувши кошти на картку "Для виплат", тим самим визнав, що кошти були несанкціоновано зняті невідомими особами. Оскільки позивачка, як клієнт, коштами не користувалася, тому і не зобов`язана сплачувати відсотки за їх користування. Проте, згідно з інформацією, яка є у додатку "Приват24", банком було здійснено автоматичне погашення заборгованості за відсотками за карткою "Універсальна", а саме 30.07.2023 у розмірі 3790,41 грн, 04.08.2023 у розмірі 1984,48 гривень. Станом на 15.08.2023 за карткою "Універсальна" міститься несанкціоноване зняття коштів, що вплинуло на стан здоров`я позивача, а саме підвищився тиск, вона вимушена постійно лікуватися та приймати ліки. Разом з тим вимоги банку, які надсилаються в смс повідомленні та постійні дзвінки співробітників банку здійснюють терор. Так як позивач не користувалася коштами, тому згідно зі ст. 1073 ЦК України не зобов`язана сплачувати відсотки за їх користування. Крім того ця обставина негативно впливає на її життя, вона не може спати вночі із-за постійної тривоги. Враховуючи зазначене позивач оцінює понесену моральну шкоду у розмірі 5000,00 грн, яка підлягає відшкодуванню відповідачем. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила задовольнити, обґрунтувала обставинами викладеними в позовні заяві та відповіді на відзив. Крім того зазначила, що 30.07.2023 повернуто кошти на карту Позивача "Для виплат" № [NUMBER] у розмірі 9664,04 та 18573,41 гривень. Хоча позивачка просила відновити залишок коштів на рахунку картки "Універсальна", з якої було несанкціоновано знято кошти. В подальшому банком було здійснено автоматичне погашення заборгованості за відсотками за карткою "Універсальна", а саме 30.07.2023 у розмірі 3790,41 грн, 04.08.2023 у розмірі 1984,48 гривень. Залишок коштів з картки для виплат залишився у розмірі 32127,30 гривень. Оскільки позивачка, як клієнт, коштами не користувалася, тому і не зобов`язана сплачувати відсотки за їх користування. Також доказів, що позивачка поширювала пароль від картки "Універсальна" третім особам, до суду не надано. В свою чергу банк не здійснив негайного повідомлення позивачки про несанкціоноване списання коштів з її рахунку. Направлення повідомлення на електронний ПК Приват24 є неналежне повідомлення, так як шахраями були змінені паролі входу [PERSON] на ПК Приват24. Тому позивачка постраждала від несанкціонованих трансакцій. Просила позовні вимоги задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні зазначив, що несанкціоновані трансакції могли бути проведені виключно у зв`язку із поширенням позивачкою пін коду картки третім особам. Про те, що був вхід до Приват24 було надіслано банком повідомлення на електронну пошту клієнта (сповіщення), після чого був проведений розрахунок в інтернет мережі. 21.04.2023 о 10:38 також було надіслано повідомлення (сповіщення) про перевищення інтернет-ліміту розрахунку в мережі. Клієнт не відреагував. Також несанкціоновані зняті кошти були повернуті позивачці у розмірі 9664,04 та 18573,41 гривень, на карту Позивачки "Для виплат", частина яких були автоматично зняті в рахунок погашення процентів. Щодо зняття коштів в рахунок погашення відсотків, то представник відповідача зазначив, що так як ризик збитків по зазначеним операціям несе позивачка, а тому і погашення заборгованості по відсоткам також повинна сплачувати вона. Доказів щодо заподіяння моральної шкоди позивачці суду не надано, а також представник відповідача вважає необґрунтованими витрати на правову допомогу адвоката. Просив в задоволенні позовних вимог відмовити. Інші доводи представника відповідача в судовому засіданні є аналогічними змісту поданого до суду відзиву на позовну заяву. В обґрунтування позиції зазначає, щодо доводів позивача щодо переказу коштів з рахунку АТ КБ "ПриватБанк" здійснено службову перевірку щодо проведених операцій та встановлено, що 21.04.2023 о 10:28 з карткового рахунку [NUMBER] клієнта [PERSON] було списано кошти в розмірі 19328,08 грн двома платежами та о 13:39 з картки [NUMBER] у розмірі 18573,41 грн. Дані операції були проведенні за допомогою використання номеру картки, терміну дії та СVV коду без підтвердження 3Д секюріті. Дані по картці були отриманні з Приват24, що підтверджується аналізом входу до Приват24, де зафіксовано вхід з нетипового пристрою 2023-04-21 10:18:51.325 Пароль входу до Приват 24 2023-04-21 10:18:48.937 був змінений з підтвердженням пін коду картки [NUMBER] клієнта [PERSON] . Про те, що був вхід до Приват24 було надіслано банком повідомлення на електронну пошту клієнта (сповіщення), після чого був проведений розрахунок в інтернет мережі. 21.04.2023 о 10:38 також було надіслано повідомлення (сповіщення) про перевищення інтернет-ліміту розрахунку в мережі. Клієнт не відреагував. При перевірці звернень до банку, встановлено що клієнт лише 06.06.2023 о 09:44 [PERSON] звернулася до банку про шахрайські дії з боку невстановленої особи та зняття коштів з її карткового рахунку. Співробітники банку подали заявки на повернення коштів, згідно з яким кошти в сумі 37901,49 грн були повернуті клієнту на картковий рахунок [NUMBER] від отримувача коштів. Враховуючи вищевикладене та факт використання входу до ПК Пиват24 логіну та паролю, який був створений шахраями, в зв`язку з розголошенням пін коду картки третім особам, це є порушення вимог п.1.5.5. " Умов і Правил надання банківських послуг": "Банк не несе відповідальності у разі, якщо інформація про рахунки клієнта, карту, контрольну інформацію клієнта, ідентифікатор користувача, паролі системи "Приват24", пароль (ніку) MobileBanking або проведених клієнтом операціях стане відомо іншим особам в результаті несумлінного виконання клієнтом умов їх зберігання і використання і/або прослуховування або перехоплення інформації в каналах зв`язку під час використання цих каналів". Позивач приховала від суду, що вона передала особисту конфіденційну інформацію третім особам, якими в подальшому і було знято кошти з її рахунку, оскільки зміна паролю до Приват24 відбулось з введенням ПІН коду картки № [NUMBER] , який відомий лише [PERSON] . Чинним законодавством не надано повноважень Банку здійснювати повернення проведеного переказу/ зняття позивачем, здійсненого з належною авторизацією/введенням пін коду. Таким чином, враховуючи вищевикладене, вина АТ КБ "ПриватБанк" у здійсненні трансакцій по рахункам позивача відсутня, то і відповідно відсутні підстави у позивача у зобов`язанні АТ КБ "ПриватБанк" відновлення залишку коштів на рахунку. Тому саме позивачка повинна нести відповідальність за здійснення операцій та погашення заборгованості за відсотками. У Приватбанку існує надійна система захисту рахунків клієнтів банку і без розголошення персональних даних неможливо отримати доступ до рахунку. Крім того, позивачем необґрунтовано заявлені позовні вимоги щодо стягнення моральної (немайнової) шкоди у розмірі 5000,00 грн, а саме у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань позивач виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. В матеріалах справи відсутній будь-який доказ про стан здоров`я позивача на підставі якого можна було би стверджувати, що стан здоров`я позивача погіршився в порівнянні із попереднім його станом і погіршився безпосередньо після зазначених у позовній заяві подій та як наслідок цих подій. Тому, підстав для задоволення позовних вимог про стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди немає. Також сторона відповідача зазначила, що позивачем заявлена сума витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 10000,00 є значно завищена, перелік послуг наданих адвокатом є необґрунтованим, вартість наданих послуг є завищеною, що не відповідає критерію реальності, а також не надано доказів їх понесення. У відповіді на відзив, наданої до суду 30.10.2023, представник позивача зазначає, що відзив відповідача на позовну заяву вважає необґрунтованим, таким що не підтвердженими доказами. Відповідачем було долучено заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг від 18.04.2022 та паспорт споживчого кредиту від 18.04.2023, що містить підпису клієнта здійснений на відповідному пристрої у банку-планшеті, а також долучено заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг від 21.04.2023 та паспорт споживчого кредиту від 21.04.2023, що не містить підпису клієнта. Зазначене свідчить, про недосконалість системи захисту від несанкціонованого доступу до персональних даних клієнта, а відповідачем не вживаються заходи, направлені на її вдосконалення. У відповідача навіть не виникло підозри, що клієнт - пенсіонер у один і той же день 21.04.2023 замовляє ліміт кредиту 200000,00 грн, замовляє перевипуск карти, змінює пароль, здійснює три підряд покупки за кредитні кошти на значну суму, а також не виникло підозри, що зазначені активні дії по картці виникли після спливу майже року від останньої трансакції - 08.06.2022. Вважає, що банк, повернувши позивачу кошти на картку "Для виплат", тим самим визнав, що кошти були несанкціоновано зняті невідомими особами. Навіть, якщо і притримуватися позиції відповідача, що самі отримувачі повернули кошти, то слідує, що позивач не був ініціатором оскаржуваних трансакцій, позивач коштами не користувався, тому і не зобов`язаний сплачувати відсотки за їх користування. Разом з тим, згідно інформації, яка міститься у додатку "Приват24", відповідач повернувши кошти на карту позивача "Для виплат"№ [NUMBER] , відразу почав з цих коштів здійснювати автоматичне погашення заборгованості за відсотками за карткою "Універсальна" 51**90, а саме 30.07.2023 у розмірі 3790,41 грн та 04.08.2023 у розмірі 1984,48 грн. Станом на 15.08.2023, після списання банком коштів(відсотків) з картки "Для виплат" та перерахування їх на картку "Універсальна", залишок коштів на картці"Для виплат" становив 32127,30 грн. Тому, з метою уникнення подальшого самовільного списання банком коштів/відсотків з картки клієнта "Для виплат" для перерахування їх на картку "Універсальна", клієнтом 15.08.2023 було ініційовано перерахування залишку коштів з картки "Для виплат" у розмірі 32127,30 грн на картку "Універсальна". Станом на 15.08.2023 за карткою "Універсальна" [NUMBER] містилася наступна інформація: доступно 32127,30 грн, кредитний ліміт 36572,79 грн, заборгованість 4445,90 грн, обов`язковий платіж 0,00 грн. Отже крім того, що позивач постраждав від несанкціонованих трансакцій, так відповідач до цього часу здійснює щомісячне нарахування відсотків за їх користування. Твердження відповідача, що він належним чином повідомив позивача про несанкціоновані трансакції є хибним та не відповідає п.2.1.1.7.1 заяви про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг, що підтверджується скріншот з телефону позивача. Звертає увагу суду, що саме на банк покладено функцію зберігання грошових коштів клієнтів, які перебували на поточному рахунку, і банк відповідає за безпеку власної платіжної системи, а значить і грошових коштів. Таким чином, користувач/клієнт не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій у разі відсутності доказів сприяння ним втраті, використанню ПІН -коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Також обставини несанкціонованого зняття коштів вплинули на стан здоров`я позивача. Позивач скаржиться на підвищений тиск, який раніше її не турбував, та змушена постійно лікуватися. Разом з тим, вимоги банка, які надсилаються в СМС повідомлені та постійні дзвінки співробітників банку здійснюють терор, впливають на її життя, вона не може спати вночі із-за постійної тривоги. Також позивачка вимушена витрачати власний час і кошти на захист своїх прав. Крім того, суму витрат на професійну правничу допомогу позивачка вважає співмірною зі складністю справи, часу, витраченого адвокатом спрямованих на відновлення порушених прав та інтересів позивачки, а також співмірним з обсягом наданих адвокатом послуг та виконання робіт. Процесуальні дії суду Ухвалою судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 19.09.2023 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд даної цивільної справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. ІІ. Мотивувальна частина Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини З анкети-опитувальника від 18.04.2022 підписаної позивачкою з`ясовано, що [PERSON] з метою встановлення/продовження ділових відносин та дотримання вимог законодавства України з питань фінансового моніторингу та внутрішніх процедур Банку для проведення належним чином ідентифікації, верифікації, відповів на запитання та надав інформацію (а.с.49-51). Зі змісту заяви про приєднання до умов та правил надання банківських послуг в Приват Банку від 18.04.2022, підписаної позивачкою, [PERSON] виявила бажання оформити на своє ім`я платіжну картку кредитка «Універсальна» та надала згоду на те, що вказана заява разом з Пам`яткою клієнта, Умовами та Правилами надання банківських послуг, а також Тарифами складає між позивачем та відповідачем договір про надання банківських послуг. Вона ознайомилася і згодна з Умовами та Правилами надання банківських послуг, а також Тарифами банку, які були надані для ознайомлення в письмовому вигляді. Умови та Правила надання банківських послуг розміщені на офіційному сайті ПриватБанку www.privatbank.ua. Вона зобов`язується виконувати вимоги Умов та Правил надання банківських послуг, а також регулярно ознайомлюватися з їх змінами на сайті ПриватБанку www.privatbank.ua (а.с. 52-107). Суд також встановив, що паспорт споживчого кредиту від 18.04.2023 містить інформацію про умови кредитування різного ліміту кредиту, підпис [PERSON] відсутній ( а.с. 108-116). Зі змісту виписки по картці/рахунку [PERSON] є держателем платіжних карток АТ КБ "ПриватБанк" № [NUMBER] і додатковим рахункам договору SAMDNWFC00075930105 від 18.04.2022, та в період часу о 10 год. 28 хв., 10 год. 33хв., 13 год. 39 хв. 21 квітня 2023 року було здійснено три транзакції: на суму 258,03 дол. США, сума у валюті картки 9664,04 грн, на суму 258,03 дол. США, сума у валюті картки 9664,04 грн, на суму 495, 91 дол. США, сума у валюті картки 18573,41 грн (а.с. 14). Згідно з витягом з ЄРДР від 07.06.2023 встановлено, що номером кримінального провадження: 12023121100000267 внесено інформацію за попередньою кваліфікацією ч.4 ст. 185 КК України, що 06.06.2023 до чергової частини ВП №2 (смт Добровеличківка) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області надійшла заява від [PERSON] про те, що невідома особа з її банківської картки "Приватбанк" [NUMBER] вчинили крадіжку грошових коштів в загальній сумі 37901,00 грн (а.с.15). За фактом заволодіння грошовими коштами позивач [PERSON] 06.06.2023 та представник позивача [PERSON] 06.06.2023, 15.06.2023, 06.07.2023, 16.08.2023 звернулася до АТ КБ "ПриватБанк" із заявою (запитом) про проведення службового розслідування та повернення грошових коштів у сумі 37901,49 грн, які були несанкціоновано зняті невідомими особами (а.с. 16-32). АТ КБ "ПриватБанк" 21.06.20223, 17.07.2023 надано відповідь адвокату Семенюті О.В., що анулювати заборгованість, перегляд відсотків можливо лише за рішенням суду або за фактом результативного оскарження заявок на ЧарджБек (а.с. 38-41). Згідно з висновком службової перевірки щодо [PERSON] іт пригода 21354 від 09.10.2023, наданого представником АТ КБ "ПриватБанк", встановлено, що 21.04.2023 о 10:28 з карткового рахунку [NUMBER] [PERSON] було списано кошти в розмірі 19328,08 грн двома платежами та о 13:39 з картки [NUMBER] - 18573,41 гривень. Дані по картці були отримані з Приват24 що підтверджує аналіз входу до Приват24, де зафіксовано вхід з нетипового пристрою 2023-04-21 10:18. Пароль входу до Привта24 2023-04-21 10:18 був змінений з підтвердженням пін коду картки [NUMBER] [PERSON] . Про те, що був вхід до Привта24, надіслано банком повідомлення (сповіщення) на електронну пошту клієнта, після чого був проведений розрахунок в інтернет мережі. Також 21.04.2023 о 10:38 було надіслано повідомлення (сповіщення) про перевищення інтернет-ліміту розрахунку в мережі. Клієнт не відреагував. [PERSON] 06.06.2023 звернулася до банку про шахрайські дії з боку невстановленої особи та зняття коштів з її карткового рахунку. Співробітники банку подали заявки щодо повернення коштів, згідно з якими кошти в сумі 37901,49 були повернуті клієнту на картковий рахунок [NUMBER] від отримувача коштів. Враховуючи вищевикладене та факт використання входу до ПК Привта24 логіну та паролю, який був створений шахраями у зв`язку з розголошенням пін коду картки третім особам, це є порушення вимог п.1.5.5. Умов і правил надання банківських послуг. Мотиви, з яких виходить суд, та застосування норм права Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 ЦК України). Стаття 1 Закону України "Про захист прав споживачів" визначає: споживачем є фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника (пункт 22); продукція - це будь-які виріб (товар), робота чи послуга, що виготовляються, виконуються чи надаються для задоволення суспільних потреб (пункт 19); послугою є діяльність виконавця з надання (передачі) споживачеві певного визначеного договором матеріального чи нематеріального блага, що здійснюється за індивідуальним замовленням споживача для задоволення його особистих потреб (пункт 17); виконавець - це суб`єкт господарювання, який виконує роботи або надає послуги (пункт 3). Аналіз наведених норм закону свідчить про те, що позивач [PERSON] є споживачем фінансових послуг, а банк - їх виконавцем та несе відповідальність за неналежне надання цих послуг. Згідно зі ст.1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його ж рахунка, банк повинен негайно, після виявлення порушення, зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Як свідчить тлумачення статті 526 ЦК України цивільне законодавство містить загальні умови виконання зобов`язання, що полягають у його виконанні належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Це правило є універсальним і підлягає застосуванню як до виконання договірних, так і недоговірних зобов`язань. Недотримання умов виконання призводить до порушення зобов`язання. У постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15 зазначено, що: "відповідно до пунктів 6.7, 6.8 Положення № 223 банк у разі здійснення недозволеної або некоректно виконаної платіжної операції, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися або які були виконані некоректно, негайно відшкодовує платнику суму такої операції та, за необхідності, відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції". Згідно з положеннями частини другої статті 614 ЦК України саме банк має довести відсутність своєї вини, а не перекладати це на клієнта банку, споживача послуг. Отже, встановленню підлягають обставини, що беззаперечно свідчитимуть, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені. В разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів. Посилання АТ КБ "ПриватБанк" на ту обставину, що [PERSON] порушила Умови та Правила надання банківських послуг, оскільки передала особисту конфіденційну інформацію, яка дала змогу ініціювати третій особі проведення платіжних операцій, не заслуговують на увагу, оскільки такі доводи зводяться виключно до припущень, що не мають доказового підтвердження. Відповідач не довів того, що [PERSON] втрачала та/або сприяла незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Судом встановлено факт звернення [PERSON] до банку про скасування спірних трансакцій, а так само її звернення до правоохоронних органів з приводу крадіжки коштів. Наведені обставини у сукупності свідчать про те, що у позивачки була дійсно відсутня воля на вчинення такого перерахування, а банком не заперечується факт її звернення з вимогою про скасування цієї трансакції. Також судом взято до уваги нерівний стан сторін у зазначених договірних відносинах, які є споживчими за своєю правовою природою. При цьому правові та фактичні можливості з доведення обставин справи належать переважно банку. Враховуючи споживчий характер правовідносин між сторонами, суд виходить з того, що за відсутності належних та допустимих доказів сумніви та припущення мають тлумачитися переважно на користь споживача, який зазвичай є «слабкою» стороною у таких цивільних відносинах, правові відносини споживача з банком фактично не є рівними». Таким чином, провівши аналіз норм матеріального права в системному зв`язку із встановленими у справі фактичними обставинами, суд дійшов висновку, що відповідач не надав суду належних і допустимих доказів, які спростовують доводи позивача, не довів, що позивачка, як володілець та користувач картки, своїми діями чи бездіяльністю сприяла у доступі до її карткового рахунку чи надала інформацію третім особам, що дало змогу ініціювати платіжні операції. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.6 ст.81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно положень ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 лютого 2018 року в справі № 552/2819/16-ц (провадження № 61-1396св18) вказано, що: «користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Такий правовий висновок сформульовано в постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15. Отже, АТ КБ "ПриватБанк" не підтвердив належними і допустимими доказами обставини, доводять, що [PERSON] , як користувач кредитної картки, своїми діями чи бездіяльністю сприяла у доступі до відомостей по кредитній картці, її особового рахунку, акаунту чи мобільного додатку "Приват24", незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дала змогу ініціювати платіжні операції 21.04.2023 щодо перерахування з її карткового рахунку грошових коштів на загальну суму 37901,49 гривень. Виявивши безпідставне списання (перекази, зняття) коштів, позивач повідомила про цей факт банк та звернулися до правоохоронних органів, у зв`язку з чим, суд доходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог щодо списання/сторнування нарахованих відсотків, пені, штрафних санкцій, які були нараховані за перерахунок вказаних вище коштів. Відсутність вироку у кримінальній справі за фактом незаконного заволодіння невстановленими особами грошовими коштами із використанням карткових рахунків, відкритих на ім`я позивача не є підставою для відмови у позові. Водночас суд вважає не коректною позовну вимогу в частині зобов`язання Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" відновити залишок коштів на картковому рахунку № [NUMBER] картки «Універсальна» АТ КБ «Приватбанк» до того стану, в якому він перебував перед виконанням операції (трансакції) 21 квітня 2023 року, а саме в розмірі 37901,49 грн, так як в судовому засіданні суд встановив, що банком після проведення внутрішнього розслідування 30.07.2023 повернуто кошти на картку позивачки "Для виплат" у розмірі 9664,04 грн та 18573,41 грн, а також 01.08.2023 у розмірі 9664,04 гривень. Отже суд приймає як належне повернення банком коштів на картку "Для виплат" . Не повернення коштів позивачці на карту "Універсальна" не змінює факту повернення коштів в розмірі 37901,49 грн на карту позивачки "Для виплат", частина з яких 30.07.2023 у розмірі 3790,41 грн, 04.08.2023 у розмірі 1984,48 гривень автоматично зняті відповідачем в рахунок погашення відсотків. Суд також з`ясував, що зобов`язання у позивачки щодо погашення відсотків виникли у зв`язку із несанкціонованими трансакціями третіх осіб, водночас відповідач до цього часу здійснює щомісячне нарахування відсотків за користування коштами, які були протиправно зняті з рахунку позивачки. Отже право позивачки потребує судового захисту, а тому позовні вимоги в частині зобов`язання Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" відновити на картковому рахунку № [NUMBER] картки «Універсальна» АТ КБ «Приватбанк» кошти в розмірі 5774,89 гривень, які були автоматично списані Акціонерним товариством Комерційний банк "ПриватБанк" в рахунок погашення відсотків 30.07.2023 у розмірі 3790,41 грн та 04.08.2023 у розмірі 1984,48 гривень, та зобов`язання списати/стонувати нараховані відсотки, пеню, штрафні санкції, суму комісії, які були нараховані з 21.04.2023 за перерахунок грошових коштів у розмірі 9664,04 гривень, 9664,04 гривень та 18573,41 гривень, - необхідно задовольнити. Також суд зазначає, що позивачка просить стягнути з АТ КБ "ПриватБанк" моральну шкоду у розмірі 5000,00 грн, визначаючи розмір якої, позивачка враховано характер та обсяг страждань (фізичних, душевних, психічних) та з урахуванням інших обставин. З огляду на те, що немає (і не може бути) точних критеріїв майнового виразу душевного болю, спокою, моральних страждань через спричинення фізичного болю та страждання особи будь-яка компенсація моральної школи не може бути адекватною дійсним стражданням, тому будь-який її розмір може мати суто умовний вираз. Згідно з ч. 1ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. За правилом ч. 1ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. При цьому, суд зазначає, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Зокрема, підлягають з`ясуванню наступні обставини: чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору, зокрема така правова позиція відображена у п.5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди». Розмір відшкодування моральної шкоди оцінюється самим потерпілим та визначається у позовній заяві. Наявність моральної шкоди доводиться потерпілим, який в позовній заяві має зазначити, які моральні страждання та у зв`язку з чим він поніс і чим обґрунтовується розмір компенсації. З урахуванням наданих позивачем доказів в обґрунтування моральної шкоди, приймаючи до уваги негативні наслідки для стану здоров`я після вказаної події та страждання, які зазнала позивачка, оскільки тривалий час вимушена витрачати час і кошти на захист своїх прав, з урахуванням причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача та моральною шкодою, з яких обставин виходила позивачка, суд вважає за необхідне стягнути з АТ КБ "ПриватБанк" відшкодування моральної шкоди в сумі 5000,00 гривень. Що стосується витрат на професійну правову допомогу адвоката. Відповідно до частини першої, пункту 1 частини третьої статті 133 та частин першої - третьої статті 137 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Згідно з частиною восьмою статті 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. До складу витрат на правничу допомогу включаються: гонорар адвоката за представництво в суді; інша правнича допомога, пов`язана з підготовкою справи до розгляду; допомога, пов`язана зі збором доказів; вартість послуг помічника адвоката; інша правнича допомога, пов`язана зі справою. Витрати на правову допомогу мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. Відповідно до ч. 4 ст. 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, у тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (установлення їх дійсності та необхідності), а також критерію розумності їх розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрат на підставі ст.41 конвенції. Зокрема, згідно з його практикою заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними й неминучими, а їх розмір обґрунтованим (рішення у справі «East/West Alliance Limited» проти України», заява №19336/04). У розумінні ст. 141 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволені яких позивачеві відмовлено. На підтвердження понесених витрат на правничу допомогу стороною позивача надано суду письмові докази, а саме: договір про надання правової допомоги від 06.06.2023 укладений між [PERSON] та адвокатом Семенютою О.В., додаткову угоду до договору про надання правової допомоги від 06.06.2023, акт надання послуг від 08.08.2023, ордер серії АА №1348550 від 05.09.2023, копія свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю серії КВ №000549. Отже суд враховуючи характер виконаної адвокатом роботи, принципи співмірності та розумності судових витрат, критерій реальності адвокатських витрат, виходячи з конкретних обставин справи, її складності та виконаної адвокатом роботи, доходить до висновку, що у зв`язку із задоволенням позову з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати на правничу допомогу. Зважаючи на зазначене, суд вважає за необхідне визначити достатнім судові витрати за надання професійної правничої допомоги в розмірі 10000,00 гривень. Відповідно до ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Отже з відповідача необхідно стягнути на користь позивача понесені судові витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10000,00 гривень. Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2147,20 гривень. На підставі\~викладеного,\~ст.ст.11,\~207,\~526,\~614,\~1073,\~1167\~ЦК України,\~

Outcome: partial