Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-27 00:00:00

Заочним рішенням Ленінського районного суду м. Харкова від 18.08.2021 позовні вимоги Харківської міської ради до [PERSON] про зобов`язання вчинити дії - задовольнено та зобов`язано [PERSON] здійснити за власний рахунок перебудову фасаду квартири [ADDRESS] шляхом знесення балкону та приведення фасаду будинку у стан, що існував до здійснення самочинного будівництва, а саме до характеристик раніше існуючого фасаду будинку, який носив системний характер, єдиний для всього будинку, визначений поверховим планом, що міститься в матеріалах справи КП «Харківське міське бюро інвентаризації». Ухвалою суду від 30.05.2023 заочне рішення Ленінського районного суду м.Харкова від 18.08.2021 скасовано, справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 16.06.2023 до суду надійшов відзив на позов від представника відповідача, згідно якого вони проти вимог заперечують з тих підстав, що даний спір є публічно-правовим, оскільки виник за участю суб`єкта владних повноважень. Також представник вказала, що будинок за адресою [ADDRESS] , не належить до комунального житлового фонду. Крім того, зазначила, що для задоволення позову у цій справі необхідно встановити неможливість перебудови об`єкту, або відмова особи, яка здійснила самочинне будівництво, від такої перебудови. Знесення є крайньою мірою. В той час, відповідач була відсутньою під час проведення позивачем заходів самоврядного контролю у сфері благоутрою та перевірки благоустрою м. Харкова за адресою [ADDRESS] , під час якої Інспекцією нібито було встановлено, що об`єкт благоустрою являє собою фасад багатоповерхового житлового будинку, на якому на рівні 2 поверху проведені роботи з влаштування металоконструкцій та металевого профлиста до кв. №70 , які є самочинним будівництвом. Припису на усунення порушень відповідач також не отримувала, оскільки проживає за іншою адресою. Також відповідач не була присутня під час повторного виходу позивача для перевірки виконання вимог припису. Тому вважає, що звернення до суду з таким позовом є передчасним. (а.с. 130-132) Крім того, 16.06.2023 представником відповідача подано клопотання про закриття провадження у справі, так як даний спір повинен розглядатись за правилами адміністративного судочинства. (а.с. 133-134) 10.07.2023 до суду надійшла відповідь на відзив, згідно якої представник вказала, що позовні вимоги ХМР обгрунтовується не реалізацією повноважень суб`єкта владних повноважень щодо здійснення державного контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, а необхідністю захисту права комунальної власності на земельну ділянку, що підтверджує приватноправовий характер спірних правовідносин. У даному випадку міська рада не здійснювала державного контролю та не приймала рішень, обов`язкових для виконання відповідачем, а спір пов`язаний із вирішенням питання щодо речового права, а тому підлягає розгляду в цивільному судочинстві. Даний позов обгрунтовується порушенням відповідачем вимог Цивільного кодексу України, Земельного кодексу та мотивується вимогою про знесення самочинного будівництва для захисту права комунальної власності на земельну ділянку. Перевірку та припис за результатами такої перевірки було здійснено Інспекцією з благоустрою Департаменту територіального контролю та земельних відносин Виконавчого комітету Харківської міської ради, яка є самостійним виконавчим органом ХМР згідно Положення про Інспекцію з благоустрою Департаменту з інспекціійної роботи ХМР. Такий департамент є правонаступником Департаменту територіального контролю та земельних відносин ХМР в частині повноважень щодо архітектурно-будівельного контролю, благоустрою та паркування. Тому оскільки спір пов`язаний із вирішенням питання щодо речового права позивача на землю, вважає, що даний спір підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Щодо інших заперечень представника відповідача представник позивача зазначила, що роботи з влаштування балкону з металоконструкцій орієнтовного розміру 1.5х3 м до кв. [ADDRESS] було проведено без декларативно-дозвільних документів, під час перевірки не було пред`явлено паспорт опорядження фасаду. Вказана квартира на праві приватної власності належить відповідачу. За фактом встановлених Інспекцією порушень, останньою було винесено припис про усунення таких порушень №174-П від 27.11.2020 (строком усунення до 03.12.2020) та прикріплено на вхідній двері зазначеної квартири. 04.12.2020 під час перевірки виконання вимог припису №174-П встановлено, що вимоги припису не виконані. Актом перевірки №174-А від 04.12.2020 встановлено факт порушення законодавства у сфері благоустрою населених пунктів, а саме п.1 ч.1 ст. 16, п.п. 1,2 ч.2 ст. 17 ЗУ «Про благоустрій населених пунктів», п. 5.7.1.1, п. 5.7.1.2, п. 6.3.2.1 Правил благоустрою території м. Харкова - роботи проведено без декларативно-дозвільних робіт. Оповіщення про винесення припису відбулось згідно положень п. 8.4.7.3 Правил благоустрою території м. Харкова. (а.с. 150-157) 04.09.2023 до суду надійшли заперечення на відповідь на відзив. Згідно них представник відповідача вказала, що ХМР як орган місцевого самоврядування наділена повноваженнями та здійснює владні управлінські функції у сфері благоустрою та містобудування м. Харкова, приймає відповідні рішення та вживає заходи самоврядного контролю. Вказала, що Інспекція з благоустрою діяла як структурний підрозділ виконавчого органу ХМР, який є повністю підзвітним та підконтрольним ХМР, а тому вважає, що ХМР здійснювала самоврядний контроль у сфері благоустрою через створений нею виконавчий орган в особі Інспекції. Тому представник відповідача вважає, що наразі виник публічно-правовий спір. Також представник вказала, що позивачем не надано доказів дотримання Інспекцією порядку вручення припису. Під час усіх заходів контролю відповідач не була присутня, рішення, прийняті за результатами таких заходів, їй не направлялись та нею не були отримані. Враховуючи викладене, а також те, що знесення є крайнім заходом, представник вважає, що позов про знесення є передчасним. (а.с. 181-184) 07.09.2023 до суду надійшло клопотання представника позивача про долучення додаткових доказів у справі, а саме доказів виконання порядку вручення особі припису шляхом, а саме фотокопії прикріплення припису на вхідних дверях. (а.с. 185-188) 05.10.2023 від представника відповідача надійшли до суду письмові пояснення, згідно яких вона вказала, що посилання представника позивача на те, що позивач звернувся до суду із даним позовом на підставі захисту земельної ділянки, яка належить до комунальної вланості, спростовується тим, що балкон розташований на 2 поверсі, а тому жодним чином не займає земельну ділянку комунальної власності. (а.с. 196-197) В судовому засіданні судом розглянуто клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі та винесено ухвалу від 22.11.2023 (повний текст від 24.11.2023) про відмову в його задоволенні з обгрунтуванням розгляду справи в порядку цивільного судочинства. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала та просила задовольнити. Представник відповідача заперечувала проти позову. Вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини. Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідного до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Рішенням ХМР від 19.08.2020 №2224/20 «Про внесення змін до структури виконавчих органів ХМР 7 скликання» в структурі Апарату міської ради та виконавчого комітету створено Інспекцією з благоустрою Департаменту територіального контролю Харківської міської ради. Рішенням Харківської міської ради від 30.12.2020 № 19/20 «Про внесення змін до структури виконавчих органів Харківської міської ради 8 скликання» створено Департамент територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради; перейменовано Інспекцію з благоустрою Департаменту територіального контролю Харківської міської ради на Інспекцію з благоустрою Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради. Рішенням Харківської міської ради від 12.10.2021 № 199/21 «Про внесення змін до структури виконавчих органів Харківської міської ради 8 скликання» внесено зміни, відповідно до яких Департамент територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради з 01.01.2022 припиняє свою діяльність у зв`язку з реорганізацією шляхом приєднання до Департаменту земельних відносин Харківської міської ради (пункти 1.3, 1.3.2.2.). У відповідності до п. 1.3.5.2 вказаного рішення Інспекція з благоустрою Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради з 01.01.2022 припиняє свою діяльність. У відповідності до п. 1.2 Харківської міської ради від 12.10.2021 № 199/21 утворено: - Департамент земельних відносин Харківської міської ради (1.2.1.) - Департамент з інспекційної роботи Харківської міської ради (1.2.2.); - Інспекцію з благоустрою Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради (1.2.4.) Рішенням Харківської міської ради від 12.10.2021 № 200/21 «Про внесення змін до положень виконавчих органів Харківської міської ради 8 скликання» у відповідності до пунктів 1.9, 1.10, 1.12 затверджені Положення: - про Департамент земельних відносин Харківської міської ради; - про Департамент з інспекційної роботи Харківської міської ради; - про Інспекцію з благоустрою Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради. Департамент з інспекційної роботи Харківської міської ради є правонаступником Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради в частині повноважень щодо архітектурно - будівельного контролю, благоустрою та паркування. Пунктом 2 Рішення Харківської міської ради від 12.10.2021 № 200/21 визначено, що рішення набуває чинності з 01.01.2022, крім підпунктів 1.3, 1.5-1.8 пункту 1, які набирають чинності з моменту його прийняття. З аналізу положень вказаних рішень вбачається, що Рішенням Харківської міської ради від 12.10.2021 № 199/21 утворено, зокрема, Департамент земельних відносин Харківської міської ради, Департамент з інспекційної роботи Харківської міської ради, Інспекцію з благоустрою Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради, які починають діяти з 01.01.2022, із одночасним припиненням з 01.01.2022 Департаменту територіального контролю та земельних відносин ХМР. Згідно з Положенням Інспекції з благоустрою, вона є самостійним виконавчим органом Харківської міської ради, який утворюється Харківською міською радою, входить до складу Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради та діє на правах відділу без права юридичної особи (п. 1.1 .Положення). Верховним Судом у постанові від 06.10.2021 у справі № 922/439/21 зазначено, що Великою Палатою Верховного суду чітко розмежовано юрисдикційну приналежність справ із подібним предметом спору (про знесення самочинного будівництва) в залежності від особи позивача та підстав заявленого позову. Так за усталеними висновками Великої Палати Верховного Суду справи, у яких позов заявлено Державною архітектурно-будівельною інспекцією України, як суб`єктом владних повноважень на виконання управлінських функцій з контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, мають ознаки публічно-правового спору, який належить розглядати за правилами адміністративного судочинства (справи № 1519/2-787/11, № 161/14920/16-а, № 369/13415/17, № 826/7203/17, № 461/12053/15-ц, № 826/8743/15, № 369/3043/17-ц, № 1527/14472/12, № 520/9778/13, № 917/375/18, № 914/1092/18, № 522/6962/18). Натомість у справах, де позивач - орган місцевого самоврядування аргументує вимогу про знесення самочинно збудованого об`єкта не реалізацією передбачених законом повноважень суб`єкта владних повноважень з державного контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, а необхідністю захисту права комунальної власності на земельну ділянку. Велика Палата Верховного Суду вказує на приватноправовий характер спірних правовідносин та, в залежності від суб`єктного складу сторін, на підвідомчість спору суду цивільної чи господарської юрисдикції (справи №461/12052/15, №639/6261/13-ц, №523/11508/18, №904/4713/18, №520/9253/17, № 464/5497/13-ц, № 916/2791/13). Разом з тим, позов пред`явлено Харківською міською радою з підстав порушення Правил благоустрою території міста. Тобто цей позов про знесення самочинного будівництва обумовлено не реалізацією передбачених законами України повноважень суб`єкта владних повноважень щодо здійснення державного контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, а захистом права комунальної власності, що свідчить про приватноправовий характер спірних правовідносин. Харківська міська рада, у даному випадку, в межах наданих їй законами повноважень такого контролю не здійснювала, відповідних рішень, обов`язкових для виконання відповідачем, не приймала, приписів про усунення порушень не видавала, а спір, який є предметом цього судового розгляду, пов`язаний з вирішенням питання щодо речового права. Таким чином, з урахуванням положень частини третьої статті 6, пункту 5 частини четвертої статті 50 КАС України у редакції, чинній на час розгляду справи судами попередніх інстанцій, цей спір не відноситься до кола спорів, які підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства. Аналогічний висновок викладений у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.03.2019 року у справі № 639/6261/13-ц). Позовні вимоги ХМР у даному випадку обгрунтовуються необхідністю захисту права комунальної власності на земельну ділянку. Згідно з підпунктом 1 пункту «б» частини першої статті 31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виконавчим органам міських рад делеговано повноваження у галузі будівництва, а саме: надання (отримання, реєстрація) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів у випадках та відповідно до вимог, установлених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності». Відповідно до частини 2 статті 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» - до повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить: здійснення самоврядного контролю за станом благоустрою та утриманням територій населених пунктів, інженерних споруд та об`єктів, підприємств, установ та організацій, майданчиків для паркування транспортних засобів, озелененням таких територій, охороною зелених насаджень, водних об`єктів тощо Відповідно до статті 13 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» - до об`єктів благоустрою населених пунктів належать: вулиці, дороги, провулки, узвози, проїзди, пішохідні та велосипедні доріжки; прибудинкові території. До об`єктів благоустрою території житлової та громадської забудови належать земельні ділянки в межах населених пунктів, на яких розміщені об`єкти житлової забудови, громадські будівлі та споруди, інші об`єкти загального користування. Благоустрій території житлової та громадської забудови здійснюється з урахуванням вимог використання цієї території відповідно до затвердженої містобудівної документації, правил благоустрою території населеного пункту, а також установлених будівельних норм, норм і правил ( ст. 23 ЗУ « Про благоустрій населених пунктів»). Статтею 20 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» визначено, що організацію благоустрою населених пунктів забезпечують місцеві органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування відповідно до повноважень, установлених законом. Благоустрій здійснюється в обов`язковому порядку на всій території населеного пункту (села, селища, міста). Рішенням Харківської міської ради 16.11.2011 № 504/11 затвердженні Правила благоустрою території міста Харкова (зі змінами та доповненнями), які є обов`язковими для виконання на території міста. Згідно Правил благоустрою території міста Харкова, затверджених рішенням 11 сесії Харківської міської ради 6 скликання від 16.11.2011 № 504/11, зі змінами, в редакції на момент виникнення спірних правовідносин, а саме п.8.4.5. передбачено, що під час проведення перевірки власник (балансоутримувач) або фактичний користувач об`єкта (елемента) благоустрою, зобов`язаний: Допускати інспекторів з благоустрою до проведення перевірки за умови наявності копії направлення для проведення перевірки та службового посвідчення; Надавати документи (довідки, дозволи, паспорти, відомості, матеріали тощо) та пояснення з питань, що виникають під час проведення інспектором з благоустрою перевірки з метою здійснення самоврядного контролю у сфері благоустрою; Виконувати вимоги припису інспектора з благоустрою щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері благоустрою населених пунктів. Згідно п. 8.4.6 Правил - Під час перевірки інспектор з благоустрою здійснює візуальний огляд території, об`єкта (елемента) благоустрою, перевіряє стан дотримання законодавства у сфері благоустрою населених пунктів, здійснює фото та/або відеофіксацію об`єкта (елемента) благоустрою, що ним перевіряється, складає акт перевірки, який зберігається в Інспекції з благоустрою Департаменту територіального контролю Харківської міської ради. Так, судовим розглядом встановлено, що відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна: двокімнатна квартира [ADDRESS] , належить [PERSON] на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу квартири, № 72 від 27.04.2018. (а.с. 43) Під час проведення заходів самоврядного контролю у сфері благоустрою, Інспекцією з благоустрою, на підставі колективної скарги мешканців житлового будинку та направлення для проведення перевірки благоустрою міста Харкова № 100-Н від 02.11.2020, у відповідності до ст. 40 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», § 8 Правил благоустрою території міста Харкова, затверджених рішенням Харківської міської ради від 16.11.2011 № 504/11 (зі змінами та доповненнями), було здійснено перевірку благоустрою міста Харкова за адресою [ADDRESS] , під час якої встановлено, що об`єкт (елемент) благоустрою являє собою фасад багатоповерхового житлового будинку, на якому на рівні 2-го поверху проведені роботи з влаштування балкону з металоконструкцій та металевого профлиста до квартири №70 , який є самочинним будівництвом. Згідно листа Інспекції ДАБК ХМР №324/0/250-21 від 15.04.2021, в реєстрі будівельної діяльності, розміщеному на офіційному веб-сайті, інформація про документи, які надають право на виконання будівельних робіт та засвідчують прийняття об`єктів в експлуатацію, відсутні інформація щодо самочинного облаштування елементу фасаду на рівні другого поверху житлового будинку [ADDRESS] , до квартири №70 . (а.с. 44) Інспекцією з благоустрою за фактом виявлених порушень видано Припис про усунення порушення державних стандартів, норм і правил у сфері благоустрою населених пунктів, Правил благоустрою території міста Харкова № 174-П від 27.11.2020 (строком усунення до 03.12.2020), відповідно до п. 8.4.7.3 Правил. (а.с. 38) Пунктом 8.4.7.3 Правил благоустрою м. Харкова передбачено, що якщо власника (балансоутримувача) або фактичного користувача території чи об`єкта (елемента) благоустрою не встановлено, або винна особа ухиляєьься від вручення припису, або така особа відсутня під час проведення перевірки теритрії, припис закріплюється на об`єкті (елементу) благоустрою або в інший спосіб, що залежить від місцевості, з фотофіксацією факту його прикріплення, а також такий припич публікується на офіційному сайті ХМПР, міського голови, виконавчого комітету. У зв`язку з тим, що перевірки здійснювала у відсутність власника, [PERSON] , припис про усунення порушень було прикріплено на вхідні двері до кв. [ADDRESS] , про що здійснено фотофіксацію. (а.с. 187-188) Під час виходу 04.12.2020 за адресою [ADDRESS] , щодо перевірки виконання вимог Припису № 174-П встановлено, що вимоги зазначеного припису не виконано, інформація про результати розгляду припису до Інспекції не надходила. Актом перевірки благоустрою міста Харкова № 174-А від 04.12.2020, встановлено факт порушення законодавства у сфері благоустрою населених пунктів, зокрема Закону України «Про благоустрій населених пунктів» та Правил благоустрою м. Харкова, а саме:об`єкт (елемент) благоустрою являє собою фасад багатоповерхового житлового будинку по [ADDRESS] , на якому на рівні другого поверху проведені роботи з влаштування балкону з металоконструкцій та металевого профлиста (орієнтовними розмірами 1,5x3,0м) до квартири № 70 . (а.с. 40-42) Згідно листа Головного управління Держгеокадастру в Харківській області № 536/116-21 від 12.03.2021 (вх. № 4918/0/39-21 від 17.03.2021) не обліковуються правовстановлюючі документи на право власності або право користування на земельну ділянку за адресою: [ADDRESS] . (а.с. 46-47) Відповідно до листа Управління земельних відносин Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради № 985/0/553-21 від 15.03.2021 (вх. №5068/0/39-21 від 18.03.2021) інформація щодо укладених договорів оренди землі на земельну ділянку за адресою: [ADDRESS] відсутня. Інформація щодо реєстрації прав на земельну ділянку за зазначеною адресою в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна відсутня. Рішень щодо продажу земельних ділянок за запитуваними параметрами Харківською міською радою не приймалось. (а.с. 48) Як вбачається з листа Департаменту містобудування та архітектури Харківської міської ради від 25.02.2021 № 1070/0/605-21 (вх. № 3529/0/39-21 від 26.02.2021) інформація стосовно прийнятих рішень щодо надання земельних ділянок у власність або користування відсутня. (а.с. 45) Виходячи з наведеного, багатоповерховий житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , розташований на землі комунальної форми власності. Згідно ч.1 ст. 369 ЦК України, співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Згідно ч.2 ст. 383 ЦК України, власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. За приписами ст. 152 ЖК України переобладнання і перепланування житлового будинку і житлового приміщення приватного житлового фонду, не потребує отримання документів, що дають право на їх виконання лише за умови, що такі не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування. У відповідності до положень ч. 1 ст. 177 ЖК України громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках і в інших місцях загального користування. Статтею 179 ЖК України визначено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Згідно із п.7 «Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків», затверджених постановою КМУ від 08.10.1992 (зі змінами та доповненнями), власник та наймач (орендар) квартири, житлового приміщення у гуртожитку зобов`язаний: - дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; - не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, гуртожитку, порушують умови проживання громадян. Пунктом 4 ч.1 ст. 7 Закону України «Про особливості здійснення прав власності у багатоквартирному будинку», визначено, що співвласники багатоквартирного будинку зобов`язані додержуватися вимог правил утримання багатоквартирного будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, санітарних норм. Окрім цього, співвласники зобов`язані забезпечувати додержання вимог житлового і містобудівного законодавства щодо проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення приміщень або їх частин (п.6 ч.1. ст.7 Закону України «Про особливості здійснення прав власності у багатоквартирному будинку»). Відповідно до пунктів 1.4.4 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 за № 927/11207 (далі - Правила) переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, порушення вимог протипожежної безпеки та засобів протипожежного захисту, не допускається. Перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що погіршує умови експлуатації і проживання всіх або окремих громадян у будинку або квартирі, не допускається. Згідно з пунктом 1.4.5 вказаних Правил для одержання дозволу на переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень їх власник або уповноважена ним особа, наймач (орендар) приміщення за згодою його власника подають до органу місцевого самоврядування заяву про надання дозволу на переобладнання або перепланування та, у разі необхідності, можуть подаватися такі документи: копія свідоцтва на право власності або договору найму (оренди) приміщення; копія поповерхових планів, завірених в установленому порядку; проект переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, погоджений в установленому порядку; згода власників, співвласників (наймачів) або уповноважених ними осіб на переобладнання та перепланування приміщень, що перебувають у їх спільній власності. Відповідно до пункту 1.4.6 Правил власник, наймач (орендар) жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення, що припустив самовільне переобладнання або перепланування, що призводить до порушення конструктивних елементів або засобів протипожежного захисту, зобов`язаний за свій рахунок привести це приміщення до попереднього стану. З вищенаведених законодавчих норм слідує висновок, що втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, переобладнання і перепланування приміщень у жилих будинках, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, без отримання дозвільних документів та згоди решти співвласників багатоквартирного житлового будинку заборонено. Згідно листа Мінрегіонбуду від 20.12.2010 р. № 22-22/3622/0/6-10 «Щодо тлумачення деяких термінів нормативних документів» несучі конструкції - це будівельні конструкції, що становлять несучий остов (каркас) будинку або споруди, забезпечуючи їх надійність і довговічність. Несучі конструкції сприймають основні навантаження (власну масу, масу устаткування, людей, снігу, напір вітру, тиск ґрунту на підземні частини будинку або споруди тощо) і передають їх на основу. Огороджувальні конструкції-будівельні конструкції, що обмежують об`єм будівлі або споруди, розділяють його на окремі приміщення та призначені для захисту приміщень від температурних дій, вітру, вологи, шуму, радіації тощо. Згідно з ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності». Закон України «Про основи містобудування», у статті 5 визначає, що при здійсненні містобудівної діяльності повинна бути забезпечена розробка містобудівної документації, проектів конкретних об`єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням державних стандартів, норм і правил; Відповідно до ст. 16 Закону України «Про основи містобудування», згідно якої будівельні норми, державні стандарти, норми і правила встановлюють комплекс якісних та кількісних показників і вимог, які регламентують розробку і реалізацію містобудівної документації, проектів конкретних об`єктів з урахуванням соціальних, природно-кліматичних, гідрогеологічних, екологічних та інших умов і спрямовані на забезпечення формування повноцінного життєвого середовища та якнайкращих умов життєдіяльності людини. Відповідно до ч. 5 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2)розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених ст. 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування. Згідно з ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм і правил та затверджується замовником. У п. 3-4 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затверджений наказом Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства Україні від 16.05.2011 № 45, також передбачено, що для забезпечення проектування об`єкта будівництва замовник повинен надати генпроектувальнику (проектувальнику) вихідні дані на проектування. Основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування. Згідно з п. 8 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією. За змістом частини першої та сьомої статті 376 ЦК України житловий будинок, будівля споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану. Інспекцією з благоустрою під час проведення перевірки встановлено факт втручання в несуче-огороджувальні конструкції житлового будинку, внаслідок влаштування металевих конструкцій, вздовж фасадної стіни квартири [ADDRESS] . В результаті проведеного будівництва балкону змінено зовнішній вигляд фасаду будинку, який було спроектовано за архітектурно-планувальними завданнями та носить системний характер єдиний для всього будинку. Крім того, відповідно до ст. 382 ЦК України квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного у ньому проживання. Усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче - огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав. Відповідно до п.6 ч.1 ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія. З наведеного вбачається, що фасадна стіна будинку є несуче-огороджувальною конструкцією будинку, а тому вона є спільним майном багатоквартирного будинку і порушення її експлуатації без дозволу співвласників порушує їх права та інтереси. Відповідно до ч.1 ст. 5 Закону України «Про особливості здійснення прав власності у багатоквартирному будинку» спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників. Таким чином, самовільне влаштування Відповідачем металевих конструкцій, кріплення яких передбачає втручання в несуче-огороджувальні конструкції житлового будинку та влаштування прибудови балкону (орієнтовними розмірами 1,5х3,0 м.) вздовж фасадної стіни квартири [ADDRESS] , не відповідає вимогам законодавства, оскільки несуче - огороджувальні конструкції будинку є спільним майном його співвласників, відтак, окремий співвласник не має права самостійно здійснювати вручання та їх зміну. З урахуванням наведених норм закону, здійснене Відповідачем влаштування балкону з втручанням в конструкції будинку, що належать на праві спільної сумісної власності власникам багатоквартирного будинку [ADDRESS] , суперечить правам співвласників багатоквартирного будинку. Окрім цього, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 (далі - Порядок № 466), Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461 запроваджено декларативний принцип оформлення замовником документів, які надають право виконувати будівельні роботи на об`єктах будівництва І-ІІІ категорії складності та підтверджують готовність таких об`єктів до експлуатації. Частиною 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Згідно ч. 2 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається. Пунктом 5 Постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466 передбачено, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками. Пунктом 13 Порядку № 466 передбачено, що повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CC1)(далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місце знаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт. Таким чином, подання повідомлення про початок будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), здійснюється за декларативною процедурою. З наведеного слідує, що право на проведення будівельних робіт стосовно об`єкта класу наслідків (СС1) набувається особою після подання відповідного повідомлення. Розділом 3 Державних будівельних норм України А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» визначено, що перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників, поліпшення умов експлуатації відноситься до реконструкції. У відповідності до ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», реконструкція - це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Відповідачем на рівні другого поверху багатоповерхового житлового будинку були проведені роботи зі зміни фасаду шляхом влаштування балкону до квартири [ADDRESS] , за рахунок влаштування металевих конструкцій, кріплення яких передбачає втручання в несуче-огороджувальні конструкції житлового будинку та добудовано прибудову балкону вздовж фасадної стіни вказаної квартири. В результаті проведеного влаштування будинку змінено зовнішній вигляд фасаду будинку, який було спроектовано за архітектурно-планувальними завданнями та носить системний характер єдиний для всього будинку. З листа Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради вих. №324/0/250-21 вбачається, що будь-які документи дозвільного характеру стосовно об`єкта будівництва за адресою: [ADDRESS] , до Інспекції не надходили (а.с.44). Згідно листа Департаменту містобудування та архітектури Харківської міської ради від 25.02.2021 № 1070/0/605-21 вихідні дані, а саме, містобудівні умови та обмеження для проектування об`єктів за адресою: [ADDRESS] , не надавалися, будь-які рішення постійно діючої комісії з питань самочинного будівництва стосовно об`єктів самочинного будівництва за вказаною адресою не приймалися, паспорт опорядження фасаду на реєстрацію не надходив (а.с.45). Відповідачем в порушення вимог Закону "Про регулювання містобудівної діяльності" не подано на реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CC1). Отже, роботи з влаштування балкону з металоконструкцій орієнтовного розміру 1.5х3 м до кв. [ADDRESS] було проведено без декларативно-дозвільних документів та під час перевірки не було пред`явлено паспорт опорядження фасаду. Таким чином, відповідачем, всупереч вказаних вимог, не отримано дозвільних документів, згоди балансоутримувача та решти співвласників багатоквартирного житлового будинку на проведення робіт з виконання балкону та влаштування прибудови до фасаду будинку. А тому виконання будівництва балкону, в результаті якого було змінено фасад житлового багатоквартирного будинку, є самочинним будівництвом. Крім того, таке самочинне будівництво здійснено в будинку, який знаходиться на земельній ділянці, яка перебуває у комунальній власності. Під час перевірки об`єкту благоустрою Інспекцією з благоустрою встановлено, що відповідач порушив п.1 ч.1 ст. 16, п. 1, 2 ч. 2 ст. 17 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» та п.5.7.1.1., 5.7.1.2 та п.6.3.1 Правил. Відповідно до п.1 ч.1 ст. 16 ЗУ «Про благоустрій населених пунктів» на об`єктах благоустрою забороняється виконувати роботи без дозволу в разі, якщо обов`язковість його отримання передбачена законом. Відповідно до статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельною контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням. Забороняється проведення будівельних робіт на земельних ділянках комунальної форми власності, не відведених для зазначеної мети, або без відповідного документа, який надає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил (п.7.2.5.1. Правил) З огляду на вищезазначене, відповідач здійснила самочинне влаштування балкону (орієнтовними розмірами 1,5х3,0 м.) вздовж фасадної стіни квартири [ADDRESS] , який знаходиться на земельній ділянці, яка належить до комунальної власності, без погодженої проектної документації та погодження з учасниками спільної власності, а відтак, зобов`язана привести фасад будівлі в стан, що існував до проведення самочинного будівництва, оскільки її дії привели до істотного порушення Правил благоустрою м. Харкова, суперечать суспільним інтересам та порушує встановлені правила визначених ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності». Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про обгрунтованість заявлених Харківською міською радою позовних вимог, а тому вони підлягають задоволенню у повному обсязі. Крім того, згідно ст.141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь позивача 2270 грн. судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: approved