Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-22 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до ПАТ «Київенерго» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. Зазначав, що він є власником 40/100 частин нежилих приміщень, площею 670,0 кв.м., а саме: підвал № 41, площею 268,60 кв.м., за адресою: [ADDRESS] . 17.01.18 відбулося залиття зазначеного підвального приміщення. Відповідно до акту обстеження від 17.01.18, складеного комісією у складі: начальника дільниці №1 Палка В.М., майстрів технічної дільниці [PERSON] і [PERSON] , майстра ремонтної дільниці [PERSON] , слюсаря-сантехніка [PERSON] та представників ПАТ «Київенерго» Гончаренко І.Л. і [PERSON] , встановлено, що причиною залиття нежитлових приміщень за вказаною адресою є пошкодження транзитного трубопроводу центрального опалення, що знаходиться на обслуговуванні ПАТ «Київенерго». Трубопровід був замурований в бетон, що унеможливлювало провести візуальну оцінку його стану. Внутрішньобудинкові мережі знаходяться в задовільному стані, витоків та пошкоджень не виявлено. Обстежити приміщення станом на 16:00 год. не було можливості, так як приміщення залиті водою та випари. Акт був підписаний вищепереліченими особами. До акту ним були подані зауваження, в яких було наголошено, що фактично огляд приміщень не відбувся, акт про залиття приміщення не було складено, фактично причини залиття приміщення можливо встановити після обстеження підвального приміщення. Оскільки він не погодився з актом від 17 січня 2018 року та наполягав на складанні акту про залиття приміщень, 18 січня 2018 року комісією у складі: начальника дільниці № 1 Палка В.М., майстра технічної дільниці [PERSON] , майстра ремонтної дільниці [PERSON] , слюсаря-сантехніка [PERSON] та представників ПАТ «Київенерго» Гончаренко І.Л. і [PERSON] було проведено обстеження нежитлових приміщень, що належать на праві власності позивачу, за результатами якого був складений акт про залиття, яке сталося 17 січня 2018 року, відповідно до якого залиття нежитлового приміщення сталося внаслідок пошкодження транзитного трубопроводу центрального опалення, що знаходиться на обслуговуванні ПАТ «Київенерго». Трубопровід був замурований в бетон, що унеможливлювало провести візуальну оцінку його технічного стану. Внутрішньобудинкові мережі знаходяться в задовільному стані, витоків та пошкоджень не виявлено. Представники ПАТ «Київенерго» підписали зазначений акт із зауваженнями, на їх думку акт був складений без з`ясування обставин потрапляння води до підвальних приміщень та в ньому не було відображено, що зазначені приміщення використовувалися власником в якості офісних, що у свою чергу є порушенням пункту 40 Правил користування тепловою енергією, пункту 3.3.6. Правил утримання нежитлових будинків та прибудинкових територій, пункту 31 Положення про порядок підготовки систем теплоспоживання споживачів до опалювального сезону у м. Києві та пункту 6 розділу IX Правил підготовки теплових господарств до опалювального сезону. Крім цього, трубопроводи теплової мережи після переобладнання чи ремонту повністю зашиті цеглою та закладені плиткою, що унеможливлює доступ до таких мереж та їх обслуговування, дренажні системи знаходяться у -невідповідному стані, що перешкоджало відкачуванню води та впливає на загальну систему роботи трубопроводів. Разом з тим, як випливає зі змісту зауважень, представники ПАТ «Київенерго» жодним чином не спростовують той факт, що джерелом затоплення нежитлових приміщень став транзитний трубопровід центрального опалення, який знаходиться на обслуговуванні в ПАТ «Київенерго». Згідно з висновком експерта від 12.02.18 розмір завданої йому матеріальної шкоди, внаслідок залиття у нежитловому приміщенні - підвал № 41 в будинку [ADDRESS] станом на дату проведення експертизи становить 444 565 грн. Посилаючись на зазначені обставини, просив стягнути з відповідача на його користь 444 565 грн. на відшкодування матеріальної шкоди. Крім того, вказував на те, що внаслідок залиття приміщень йому було завдано також моральну шкоду, яка полягає в психічних переживаннях, незручностях, у зв`язку із залиттям приміщень, втраті джерела доходу від здавання в оренду цих приміщень (оскільки орендарі відмовилися від оренди приміщень, внаслідок неможливості після залиття використовувати їх у своїй діяльності), втраті часу з приводу отримання доказів вини відповідача, вирішення питання відшкодування шкоди в судовому порядку. На відшкодування моральної шкоди просив стягнути з відповідача на його користь 44 456 грн. Крім того, просив стягнути з відповідача на його користь судовий збір у розмірі 4 900 грн., 12 000 грн. витрат на проведення експертизи. У судове засідання представник позивача не з`явився, від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності та відсутності позивача, у якій останній просив позов задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату та час судового засідання в силу норм ст. 128 ЦПК України був повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив. Суд, відповідно до ст. 223 ЦПК України ухвалив розглядати справу за відсутності учасників справи. Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази у їх сукупності, дійшов наступного висновку. Судом установлено, що [PERSON] є власником нежилого приміщення за адресою: [ADDRESS] , що складає 40/100 частин від нежилих приміщень площею 670 кв.м., а саме: підвал № 41, загальна площа цієї частини складає 268,60 кв.м. (а.с. 9-11). Відповідно до акту від 17.01.18 комісія в складі майстра ремонтної дільниці [PERSON] , майстра технічної дільниці [PERSON] , майстра технічної дільниці [PERSON] , слюсаря-сантехніка [PERSON] та представників ПАТ «Київенерго»: [PERSON] і [PERSON] , склали комісійний акт обстеження групи нежитлових (офісних) приміщень, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] в підвалі житлового будинку. Обстежити приміщення станом о 16 год. не було можливості, так як приміщення залиті водою та випари. Причиною залиття нежитлових приміщень за вказаною адресою є пошкодження транзитного трубопроводу центрального опалення, що знаходиться на обслуговуванні в ПАТ «Київенерго». Трубопровід був замурований в бетон, що унеможливлювало провести візуальну оцінку його стану. Внутрішньобудинкові мережі знаходяться в задовільному стані, витоків та пошкоджень не виявлено (а.с. 17). Як вбачається з зазначеного акту, представники ПАТ «Київенерго»: Гончаренко І.Л. і [PERSON] підписали його з зауваженнями, в яких вказали на те, що фактично огляд приміщення по [ADDRESS] не відбувся, акт про залиття приміщення не було складено, фактичного причини залиття приміщення можливо встановити після обстеження підвального приміщення. Згідно з актом від 18.01.18 комісія у складі: майстра ремонтної дільниці [PERSON] , майстра технічної дільниці [PERSON] , слюсаря-сантехніка [PERSON] та представників ПАТ «Київенерго» Гончаренко І.Л. і [PERSON] склала акт про залиття, яке сталося 17.01.18. при обстеженні встановлено наступне: підвальне приміщення, площею 268,6 кв.м., що знаходиться в житловому будинку [ADDRESS] має залиття. Залиття нежитлового приміщення сталося внаслідок пошкодження транзитного трубопроводу центрального опалення, що знаходиться на обслуговуванні ПАТ «Київенерго». Трубопровід був замурований в бетон, що унеможливлювало провести візуальну оцінку його технічного стану. Внутрішньобудинкові мережі знаходяться в задовільному стані, витоків та пошкоджень не виявлено. Представники ПАТ «Київенерго» підписали зазначений акт із зауваженнями, на їх думку акт був складений без з`ясування обставин потрапляння води до підвальних приміщень та в ньому не було відображено, що зазначені приміщення використовувалися власником в якості офісних, що у свою чергу є порушенням пункту 40 Правил користування тепловою енергією, пункту 3.3.6. Правил утримання нежитлових будинків та прибудинкових територій, пункту 31 Положення про порядок підготовки систем теплоспоживання споживачів до опалювального сезону у м. Києві та пункту 6 розділу IX Правил підготовки теплових господарств до опалювального сезону. Трубопроводи теплової мережі, які знаходяться в підвальному приміщенні по [ADDRESS] , після переобладнання чи ремонту, повністю зашиті цеглою та закладені плиткою, що унеможливлює доступ до таких мереж та їх обслуговування, дренажні системи знаходяться у невідповідному стані, що перешкоджало відкачуванню води та впливає на загальну систему роботи трубопроводів, що порушує п. 6 розділу IX Правил підготовки теплових господарств до опалювального сезону, п. 5.8.5 Правил технічної експлуатації теплових установок і мереж приміщення, де проходять теплові мережі (а.с. 15-16). Відповідно до висновку судового експерта Черніна Я.О., складеного 12.02.18 № 09/06-18 вартість ремонтно-будівельних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди) у нежитловому приміщенні - підвал № 41 в будинку літ. «А» по [ADDRESS] становить 444 565 грн. (а.с. 17-51). Частиною 1 ст. 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 2 постанови від 27 березня 1992 року N 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до ч. 1 ст. 75 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2 ст. 77 ЦПК України). Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Обґрунтовуючи позовні вимоги про відшкодування матеріальної шкоди, позивач посилався на те, що залиття належного йому приміщення сталося з вини відповідача. Разом з тим, як установлено судом зі змісту, наданого позивачем акту від 18.01.18 залиття нежитлового приміщення сталося внаслідок пошкодження транзитного трубопроводу центрального опалення, що знаходиться на обслуговуванні ПАТ «Київенерго». Трубопровід був замурований в бетон, що унеможливлювало провести візуальну оцінку його технічного стану. При цьому, зауважуючи проти зазначеного акту, представники ПАТ «Київенерго» вказали на те, що акт був складений без з`ясування обставин потрапляння води до підвальних приміщень та в ньому не було відображено, що зазначені приміщення використовувалися власником в якості офісних, трубопроводи теплової мережі, які знаходяться в підвальному приміщенні по [ADDRESS] , після переобладнання чи ремонту, повністю зашиті цеглою та закладені плиткою, що унеможливлює доступ до таких мереж та їх обслуговування, дренажні системи знаходяться у невідповідному стані, що перешкоджало відкачуванню води та впливає на загальну систему роботи трубопроводів Відповідно до п. 40 Правил користування тепловою енергією, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 3 жовтня 2007 р. N 119 споживач теплової енергії зобов`язаний не займати підвали будинків, будівель (споруд), що мають небезпеку затоплення, в яких прокладені теплові мережі або обладнані теплові вводи, під майстерні, склади, магазини, офіси тощо. Пунктом 3.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України 17.05.2005 N 76, передбачено, що використовувати технічні підвали та підвали не за призначенням забороняється. Згідно з п. 6 Правил підготовки теплових господарств до опалювального періоду, затверджених наказом Міністерства палива та енергетики України, Міністерства житлово-комунального господарства України від 10.12.2008 N 620/378 під час підготовки до опалювального періоду власники будівель і споруд або уповноважені ними органи повинні виконати такі заходи, а саме: закрити на механічні замки вхідні двері в теплові пункти, горища та технічні підпілля; вивісити у встановлених місцях таблички із зазначенням місцезнаходження ключів від теплових пунктів, горищ, технічних підпіль; забезпечити вільний доступ до проходів в теплопунктах, технічних підпіллях, на горищах; Як вбачається з висновку судового експерта Черніна Я.О., складеного 12.02.18 № 09/06-18 за результатами огляду нежитлових приміщень № 41, що мають площу за технічним паспортом 268,6 м2, розташованих у підвалі цегляного житлового будинку [ADDRESS] з`ясовано, що: - між приміщеннями № 18 та № 23 замуровано прохід; в приміщенні № 19 встановлені перегородки, за рахунок яких в цьому приміщені утворились три приміщення (вбиральня та основне); між приміщення № 12 і № 16 та № 12 і № 24 влаштовано дверні прорізи та встановлені дверні блоки; між приміщеннями № 12 і № 13 демонтована перегородка; між приміщеннями № 12 і № 23 та № 24 і № 23 замуровано дверні прорізи; між приміщеннями № 2 і № 23 влаштовано дверний прохід; в приміщенні № 2 встановлена перегородка, за рахунок якої утворились два приміщення (кабінет та приймальня адміністратора); в приміщенні № 3 встановлена перегородка, за рахунок якої утворились два приміщення (коридор та кабінет); між приміщеннями № 5 і № 6 демонтована перегородка. Враховуючи зазначені обставини, досліджувані приміщенні, що постраждали від залиття в подальшому доцільно розподілити на три основні групи, т. я. кожна група має окремі ізольовані входи, а саме: I група приміщень (№ 7-18, № 24) - офісні; II група приміщень (№ 19-22) - нотаріус; III група приміщень (№ 1-6, № 23) - салон краси. Таким чином, з наданих суду документів, вбачається те, що нежилі приміщення, власником яких є позивач є підвальними приміщеннями. В акті від 18.01.18 вказано, що трубопровід був замурований в бетон, що унеможливлювало провести візуальну оцінку його технічного стану. У порушення зазначених вимог чинного законодавства, позивачем не надано доказів того, що ним, у належних йому на праві власності нежилих приміщеннях, забезпечено безперешкодний доступ до теплових мереж та забезпечено можливість обслуговування таких мереж відповідними працівниками відповідача. До того ж, в акті від 18.01.18 вказано, що залиття нежитлового приміщення сталося внаслідок пошкодження транзитного трубопроводу центрального опалення. Разом з тим, не зазначено причини такого пошкодження та особи, з вини якої сталося пошкодження транзитного трубопроводу центрального опалення. Оскільки відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, заподіяна майну фізичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, однак, доказів вини ПАТ «Київенерго» у заподіянні [PERSON] матеріальної шкоди у розмірі 444 565 грн. не надано, як не надано і доказів неправомірності дій відповідача та наявності причинного зв`язку між неправомірними діями відповідача і шкодою, Виходячи з вищевикладеного, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову в частині відшкодування матеріальної шкоди. Не підлягає задоволенню і позов в частині стягнення з відповідача на користь позивача 44 456 грн. на відшкодування моральної шкоди, виходячи з наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 5 постанови від 31 березня 1995 року N 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Оскільки позивачем не було доведено факту: наявності моральної шкоди, протиправності діяння відповідача, наявності причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням відповідача та вини відповідача в її заподіянні, а тому правових підстав для задоволення позову про відшкодування моральної шкоди немає. Оскільки позов не підлягає задоволенню, не підлягає задоволенню і вимога позивача про стягнення з відповідача судових витрат.

Outcome: dismissed