Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-19 00:00:00

До Хотинського районного суду Чернівецької області надійшла позовна заява [PERSON] до Хотинської міської ради про визнання додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини. В обґрунтування позовної заяви позивач зазначає, що [INFO] померла [PERSON] . За життя [PERSON] була в добрих стосунках зі позивачем, він постійно допомагав їй у різних господарських питаннях, оскільки в селі Крутеньки Хотинського (Дністровського) району близьких родичів у неї не було. Зокрема, маючи у господарстві різну сільськогосподарську техніку він постійно обробляв покійній як присадибну ділянку в с.Крутеньки, Дністровського району, Чернівецької області, так і земельну ділянку поза межами села для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. [PERSON] часто повторювала, що хоче при житті розпорядитись своїм майном, а саме передати позивачеві земельну ділянку. 10 травня 2010 року [PERSON] виїхала на проживання до свого сина у Російську Федерацію, і при цьому, вона залишила позивачу державний акт па право власності на земельну ділянку та повідомила, що у її відсутність можу користуватись цією земельною ділянкою на свій розсуд. Наприкінці червня позивач зустрів колишнього секретаря Крутеньківської сільської ради, яка поцікавилась чи користується позивач паєм покійної [PERSON] . Позивачу не було відомо, що остання померла та розпорядилася земельною ділянкою та склала заповіт. Таким чином, про те що позивач є спадкоємцем після смерті [PERSON] він дізнався у червні 2023 року, а тому він пропустив строк для прийняття спадщини у зв`язку з тим, що до червня 2023 року йому нічого не було відомо про складений спадкодавцем на його ім`я заповіт. Враховуючи вище викладене позивач просить суд визначити йому додатковий строк для подачі заяви для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] в Архангельській області РФ, строком один місяць. Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 06 жовтня 2023 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи у порядку загального позовного провадження. Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 26.10.2023 року у справі витребувано докази. Позивач [PERSON] , та його представник [PERSON] в підготовче судове засідання не з`явилися, представник подав до суду заяву в якій позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд задовольнити їх, справу просить слухати у його відсутності та без участі позивача. Представник відповідача в підготовче судове засідання не з`явився, в матеріалах справи міститься заява в якій просить суд розглядати справу у його відсутності та позовні вимоги визнає в повному обсязі. Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 49 ЦПК України відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу. Згідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Так, судом встановлено, що відповідно до державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯЕ № 362992 [PERSON] , є власником земельної ділянки площею 0,92 га, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва кадастровий номер 7325084800:03:001:0176, яка розташована на території Крутеньківської сільської ради. 16.11.2009 року [PERSON] 1925 року народження на випадок смерті державний акт на право власності на земельну ділянку серія ЯЕ № 362992 заповіла [PERSON] , заповіт зареєстровано в реєстрі за № 191 та заповіт посвідчено секретарем Крутенківської сільської ради. [INFO] [PERSON] , померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] . Довідкою від 14.06.2023 року підтверджується, що [PERSON] , зареєстрована в с.Крутеньки, однак 10.01.2010 року виїхала на постійне місце проживання у РФ. Згідно довідки № 286 [PERSON] , у черві 2023 року звертався в сільську раду про наявність заповіту після смерті [PERSON] 10.11.2023 року до суду від Хотинської державної нотаріальної контори надійшов лист № 724/01-16 в якому вказується, що після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] спадкова справа не заводилася, що також підтверджується інформаційною довідкою з спадкового реєстру від 07.11.2023 року № 74637736. У відповідності до ч.1 ст. 1223 ЦПК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Згідно з ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс 17. Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання та заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з тою, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Згідно до ст. 63 ЗУ «Про нотаріат» повідомлення спадкоємців про відкриття спадщини, нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Отже, враховуючи вище викладене та те, що позивач не був обізнаний про наявність на його ім`я складеного заповіту та нотаріус чи орган місцевого самоврядування не повідомила його про наявність заповіту, крім того позивач (спадкоємець) не проживав разом з спадкодавцем, не був родичем або членом її сім`ї, а тому не міг знати про складений на нього заповіт та у зв`язку із цим пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин. Суд приходить до висновку, що позовну заяву [PERSON] до Хотинської міської ради про визнання додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини слід задовольнити в повному обсязі та поновити строк для прийняття спадщини. Відповідно до ст.. 142 ЦПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Оскільки відповідач визнав позовні вимоги у підготовчому судовому засіданні суд вважає. що позивачу з державного бюджету слід повернути 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а саме 536,80 грн. Крім того відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог у разі задоволення позову на відповідача, а тому з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір у розмірі 536,80 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved