Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-14 00:00:00

01.07.2021 позивач звернувся до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом до відповідача про визнання права власності на нерухоме майно - житловий будинок загальною площею 59,50 м2 та житловою площею 32,20 м2 з господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] , у порядку спадкування за законом після смерті [INFO] батька [PERSON] (справа №619/3152/21). На обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що [INFO] помер його батько, [PERSON] , після смерті якого відкрилась спадщина, що складається з 1/2 частини житлового будинку з надвірними будівлями, розташованого за адресою: [ADDRESS] . 19.11.2019 він звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки він є спадкоємцем першої черги. У видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріусом відмовлено, у зв`язку з тим, що відсутній документ, який посвідчує право власності на спадкове майно спадкодавця (а.с.2-4). Ухвалою судді від 14.07.2021 провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання (а.с.18). Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 03.08.2021 задоволено клопотання позивача про витребування доказів, а саме інформаційної довідки з Дергачівської районної державної нотаріальної контори Харківської області про коло осіб, які зверталися із заявами про прийняття спадщини чи відмову від неї після смерті [PERSON] (а.с. 24-25). 25 серпня 2021 року до суду надійшла відповідь з Дергачівської районної державної нотаріальної контори Харківської області про можливість отримання у приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Смоляної В.В. детальної інформації щодо заведеної спадкової справи №186/2019 після смерті [PERSON] (а.с.27-28). 14.09.2021 представник відповідача - адвокат Головко Вікторія В`ячеславівна, яка діє на підставі доручення на надання безоплатної вторинної правової допомоги від 07.09.2021 №467 (а.с. 35-36) подала відзив на позовну заяву, у якому просить відмовити в задоволенні позову, оскільки позивачем не надано жодних документів на підтвердження права власності на спадкове майно (а.с.38). 13.10.2021 представником позивача - адвокатом Алейніковим Олексієм Олексійовичем подано відповідь на відзив, у якому він на обґрунтування позовних вимог повідомляє, що позивач вимушений звернутись до суду з позовом, оскільки у нього відсутній документ, який посвідчує право власності спадкодавця на спадкове майно. Харківський обласний державний нотаріальний архів відмовив нотаріусу у видачі дубліката свідоцтва про право на спадщину. Право власності спадкодавця на спадкове майно підтверджується довідкою КП ТІ «Інвенрос» від 15.07.2020 № 4714, відповідно до якої за адресою: [ADDRESS] , знаходиться житловий будинок, загальною площею 59.0 м2 та житловою площею 32.20 м2 з надвірними будівлями. Будинок належить: 1/2 частина - [PERSON] , 1/2 частина - [PERSON] . Оскільки після смерті батька позивач є спадкоємцем першої черги, просить суд визнати за ним право власності на вказане майно (а.с. 46-48). 12.11.2021 представник відповідача - адвокат Головко В.В. подала до суду заперечення на відповідь на відзив, у якому просить суд відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог, оскільки довідка КП ТІ «Інвенрос» від 15.07.2020 не є документом, який підтверджує право власності на спірну частку майна (а.с. 53-54). Розпорядженням голови Верховного Суду №10/0/9-22 від 16.03.2022 Котелевському районному суду Полтавської області визначено територіальну підсудність справ Борівського районного суду Харківської області та Дергачівського районного суду Харківської області. Відповідно до частини 7 статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» відповідне рішення є підставою для передачі усіх справ, які перебували на розгляді суду, територіальна підсудність якого змінюється. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Котелевського районного суду Полтавської області від 21.11.2022, справа № 619/3152/21 передана головуючому судді Шолудько А.В. Ухвалою судді Котелевського районного суду Полтавської області від 28.02.2023 справа №619/3152/22 прийнята до провадження суддею Шолудько А.В. та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження (а.с. 74). Ухвалою Котелевського районного суду Полтавської області від 03.08.2023 у справі закрито підготовче провадження, витребувано у приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області інформацію зі спадкової справи № 186/2019 після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , про коло осіб, які звертались із заявами про прийняття спадщини чи відмову від неї, видачу свідоцтв про право на спадщину (а.с. 90-91). Ухвалою Котелевського районного суду Полтавської області від 12.10.2023 задоволено клопотання представника відповідача - адвоката Головко В.В. про витребування копій матеріалів спадкової справи (а.с. 114). Позивач та його представник - адвокат Алєйніков О.О., у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином. 03.10.2023 представник позивача подав до суду заяву, у якій просить суд справу розглядати за його відсутності, позовні вимоги про визнання права власності на спадкове майно просить задовольнити (а.с. 106). Відповідач у судове засідання не з`явився, про час і місце судовго розгляду повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив (а.с. 124-125). Представник відповідача - адвокат Головко В.В. у судовому засідання проти задоволення позовних вимог заперечує, оскільки позивачем не надано доказів на підтвердження права власності спадкодавця, а саме - оригіналу свідоцтва про право власності на спадкове майно або витягу з Реєстру прав власності на нерухоме майно. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до переконання, що позов необхідно задовольнити частково з наступних підстав. [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії [NUMBER] , виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Дергачівському та Золочівському районах Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), виданого 12 серпня 2020 року (а.с. 8). Після його смерті відкрилася спадщина на 1/2 житлового будинку з господарськими будівлями й спорудами, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Право власності [PERSON] на вказане майно підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом, виданим державним нотаріусом Дергачівської державної нотаріальної контори Маренич Г.П. 06 жовтня 1989 року, відповідно до якого спадкоємцями майна померлої [PERSON] , розташованого за адресою: [ADDRESS] , в рівних частках, є її внуки - [PERSON] та [PERSON] (а.с. 11). Згідно з інформаційною довідкою, виданою Комунальним підприємством Технічної інвентаризації «Інвенрос» 15.07.2020 за № 4714, за адресою: [ADDRESS] розташовані: житловий будинок, загальною площею 59,50 м2 , із якої житлова складає 32,20 м2 , погріб, літня кухня, душ, вбиральня, зл.яма, огорожа, колонка (а.с. 10). Відповідно до звіту про оцінку нерухомого майна, виготовленого ФОП [PERSON] , який діє на підставі сертифіката оціночної діяльності № 445/20 від 28.05.2020, ринкова вартість майна, що знаходиться за адресою: за адресою: [ADDRESS] , яке складається з житлового будинку з надвірними спорудами станом на 18.06.2021 становить 115455,00 грн (а.с. 13) Згідно зі ст. 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ч. 1, ч. 3 ст. 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємцем першої черги спадкового майна [PERSON] є його син [PERSON] . Їх родинні відносини підтверджуються свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим Черкасько-Лозівською сільською радою Дергачівського району Харківської області 02 квітня 1997 року (а.с. 9). Згідно з відомостями, які містяться спадковій справі № 186/2019 після померлого [PERSON] , який помер [INFO] , до приватного нотаріуса Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Смоляної В.В. з заявами про прийняття спадщини за законом звернулися: 11 листопада 2019 року сестра спадкодавця - [PERSON] , а 19 листопада 2019 року син спадкодавця - [PERSON] (а.с. 127, 134). Родинні відносини [PERSON] та померлого [PERSON] підтверджуються свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим Черкасько-Лозівською сільською радою Дергачівського району Харківської області 10.10.1984, свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим Черкасько-Лозівською сільською радою Дергачівського району Харківської області 01.06.1958, та свідоцтвом про право на спадщину, у якому вказано, що [PERSON] є батьком [PERSON] та [PERSON] (а.с.132, 139). Постановою про відмову у вчинення нотаріальної дії від 19.03.2021 приватний нотаріус Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Смоляна В.В. відмовила [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки ним не подані документи, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно (а.с. 12). Відповідно до інформації, наданої Харківським обласним державним нотаріальним архівом (лист за вих. № 4631/01-21 від 31.12.2021), 06.10.1989 за реєстровим № 2-2682 державним нотаріусом Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області Маренич Г.П. було видано свідоцтво про право на спадщину за законом на майно, що вцілому складалося з житлового будинку [ADDRESS] . Спадкоємцями за свідоцтвом про право на спадщину за законом після померлої [PERSON] є її внуки: [PERSON] та [PERSON] . Свідоцтво видано їм як спадкоємцям, що спадкують в рівних частках. Свідоцтво було складено в двох примірниках, один із яких залишився в нотаріальній конторі, а другий, що має силу оригіналу, видано спадкоємцям в одному спільному примірнику (а.с. 66). Згідно з листом Харківського обласного державного нотаріального архіву (вих. № 2662/01-18 від 11.09.2020), який міститься в матеріалах спадкової справи № 186/2019, отримати дублікат свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого [PERSON] , державним нотаріусом Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області 06 жовтня 1989 року за реєстровим № 2-2682, мають право у випадку його втрати або зіпсування лише особи на ім`я яких було видано документ (а.с. 138). Приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Смоляна В.В. у листі № 11/0116 від 05.11.2022 повідомляє суду про те, що їй достовірно відомо, що оригінал свідоцтва про право на спадщину, виданого [PERSON] , державним нотаріусом Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області 06 жовтня 1989 року за реєстровим № 2-2682, знаходиться у [PERSON] , але вона не згодна надати документ для оформлення спадщини [PERSON] (а.с.68). Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Згідно зі ст. 328 Цивільного кодексу України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). На підставі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Статтею 1258 ЦК України встановлено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого державним нотаріусом Дергачівської державної нотаріальної контори Маренич Г.П. 06 жовтня 1989 року, копія якого, належним чином завірена, міститься в матеріалах спадкової справи № 186/2019, після смерті [PERSON] , майно померлої в рівних частках успадкували її внуки - [PERSON] та [PERSON] . Отже після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, яка складається із 1/ 2 частки нерухомого майна, що складається з житлового будинку, загальною площею 59,50 м2, з якої житлова становить 32,20 м2, з господарськими будівлями і спорудами, яке знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Оскільки позивач звернувся до суду із вимогою про визнання права власності в порядку спадкування за законом на спірне нерухоме майно вцілому, суд вважає, що позовні вимоги позивача необхідно задовольнити частково - визнати за [PERSON] у порядку спадкування за законом право власності на 1/2 частку нерухомого майна, що складається з житлового будинку, загальною площею 59,50 м2, з якої житлова становить 32,20 м2, з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , оскільки саме 1/2 частка спірного нерухомого майна належала до дня смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Згідно з ч. 1, 5 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Outcome: partial