Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-21 00:00:00

Державна установа «Держгідрографія» звернулась до суду з позовом до [PERSON] про стягнення боргу за договором безвідсоткової позики. Позовна заява мотивована тим, що головний бухгалтер ДУ «Держгідрографія» Захаріяш Н.М. 16.03.2023 р. звернулась до установи із заявою про надання їй безвідсоткової позики на загальну суму 900 000,00 грн. зі строком повернення 36 місяців для купівлі та ремонту квартири (покращення умов життя). На засіданні профспілкового комітету Первинної профспілкової організації ДУ «Держгідрографія» було розглянуто вказану заяву та вирішено задовольнити прохання члена НПО ДУ «Держгідрографія» [PERSON] і клопотати перед керівництвом Установи щодо надання їй безвідсоткової позики в розмірі 900 000,00 грн. зі строком повернення 36 місяців для придбання квартири та покращення умов життя (ремонту квартири). Між ДУ «Держгідрографія» та [PERSON] (Позичальник) 17.03.2021 року було укладено договір про надання безвідсоткової позики № 22/21, предметом якого визначено, що в порядку та на умовах, визначених цим Договором, Позикодавець передає Позичальнику грошові кошти на безвідсотковій основі, а останній зобов`язується повернути позику в порядку, на умовах та у строк, що визначені цим Договором. Відповідно до п. 2 Договору розмір позики становить 900 000,00 грн. Згідно з п. 3 Договору позика надається шляхом перерахування коштів Позичальнику на рахунок Позичальника № [NUMBER] , відкритий у ПУМБ в м. Києві, протягом 5 банківських днів після підписання Позикодавцем цього Договору. Положеннями п. 4 Договору визначено, що строк повернення позики становить 36 місяців, починаючи з наступного місяця після підписання цього Договору. Відповідно до п. 5 Договору погашення позики здійснюється шляхом утримання із заробітної плати Позичальника по 25000,00 грн. щомісячно (протягом 36 місяців), останній платіж у сумі 25 000,00 грн., але не більше 40% від щомісячної заробітної плати. Згідно з п. 7 Договору у випадку звільнення Позичальника з роботи (з ініціативи роботодавця, за власним бажанням Позичальника та з інших підстав) тобто у випадку припинення трудових відносин між Позичальником та Позикодавцем до моменту повернення всієї суми позики, наданої Позичальникові відповідно до цього Договору, сума неповерненого залишку підлягає обов`язковому поверненню Позичальником негайно шляхом внесення відповідних грошових коштів у касу або на поточний рахунок Позикодавця. Відповідно до наказу від 04.09.2023 № 269-к [PERSON] , заступника головного бухгалтера відділу бухгалтерського обліку управління фінансово-економічної діяльності, було звільнено 05.09.2023 року за власним бажанням у зв`язку з виходом на пенсію за віком. Зі змісту Інформаційної довідки ДУ «Держгідрографія» від 06.09.2023 № встановлено, що станом на 06.09.2023 р. за [PERSON] обліковується заборгованість за Договором у розмірі 567184,20 грн. На порушення умов Договору Відповідач своїх зобов`язань не виконала. Це змусило ДУ «Держгідрографія» звернутись за захистом порушених прав та охоронюваних законом інтересів до суду. Ухвалою суду від 27.09.2023 р. в справі відкрите спрощене позовне провадження без виклику сторін. 18.10.2023 р. від представника відповідача надійшов відзив на позов. У відзиві, зокрема, зазначено про те, що за період з 30.04.2021 р. по 28.02. 2022 р. [PERSON] було перераховано позивачу по 25000 грн. щомісячно. У зв`язку із повномасштабним вторгненням Російської Федерації 24.02.2022 року та проведенням військових дій на території України було оголошено введення воєнного стану на підставі Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року. Зокрема, в постанові Касаційного господарського суду від 25.01.2022 у справі № 904/3886/21 зазначено, що форс-мажорні обставини не мають преюдиціальний (заздалегідь встановлений) характер. При їх виникненні сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна це довести. Сторона, яка посилається на конкретні обставини повинна довести те, що вони є форс-мажорними, в тому числі, саме для конкретного випадку. Виходячи з ознак форс-мажорних обставин, необхідно також довести їх надзвичайність та невідворотність. Листом Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 року №2024/02.0-7.1 вказано, що військова агресія російської федерації проти України з 24.02.2022 року є обставиною непереборної сили для суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб по договору. Також 11.03.2022 року [PERSON] звернулась із службовою запискою до начальника ДУ "Держгідрографія" про питання відкладення виконання умов договору до моменту усунення форс-мажорних обставин. Відповідач звертає увагу суду на те, що незважаючи на стресостійкий період в країні, [PERSON] одразу з настанням форс-мажорних обставин звернулась до начальника Установи, при цьому продовжувала виконання умов договору та очікувала відповідь начальника. На службову записку головного бухгалтера начальником [PERSON] , що додатково було підтверджено доповідною запискою начальника юридичного управління [PERSON] було накладено резолюцію: "Погоджено. Прошу поінформувати відповідних працівників». Таким чином, на період форс-мажорних обставин [PERSON] було погоджено начальником Установи про відкладення виконання умов договору до моменту усунення форс-мажорних обставин, про що її було повідомлено безпосередньо керівником. Таким чином, наслідки невиконання цивільно-правових зобов`язань за договорами позики змінились. Таким чином, Установою було погоджено відкладення виконання умов договору до моменту усунення форс-мажорних обставин, а тому з боку [PERSON] відсутні будь-які порушення умов Договору. Ухвалою суду від 24.10.2023 р. в справі здійснено перехід до розгляду в спрощеному позовному провадженні в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. 27.10.2023 р. до суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в якому представник позивача вважає доводи заперечення представника відповідача необґрунтованими та наполягає на позовних вимогах. 22.11.2023 р. до суду надійшло заперечення на відповідь на відзив. Щодо відсутності внесення змін до договору позики у зв`язку з не укладенням додаткових угод, то такі на момент роботи позивача в установі здійснювались за допомогою програми внутрішнього документообігу «Аскод», що забезпечувало створення єдиного загального структурованого корпоративного сховища документів, автоматизацію процесів, опрацювання документів та контролю виконавчої дисципліни за допомогою ключів ЕЦП. Тому юридичному відділу було достатньо резолюції керівника установи без укладення будь-яких додаткових угод для внесення змін до договору, інакше б, щомісячні платежі продовжувались утримуватись з працівника на умовах, що були дійсні до 24.02.2022 року. Коли працівник мала звільнятись, 05.09.2023 р. звернулась до позивача про укладення додаткових угод, оскільки розуміла зміну характеру правовідносин між сторонами, проте такі були проігноровані позивачем. Заслухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав. Головний бухгалтер ДУ «Держгідрографія» Захаріяш Н.М. 16.03.2021 року звернулась до Установи із заявою про надання їй безвідсоткової позики на загальну суму 900 000,00 грн. зі строком повернення 36 місяців для купівлі та ремонту квартири (покращення умов життя). На засіданні профспілкового комітету Первинної профспілкової організації ДУ «Держгідрографія» було розглянуто вказану заяву та вирішено задовольнити прохання члена ППО ДУ «Держгідрографія» [PERSON] і клопотати перед керівництвом Установи щодо надання їй безвідсоткової позики в розмірі 900000,00 грн. зі строком повернення 36 місяців для придбання квартири та покращення умов життя (ремонту квартири) (протокол засідання профспілкового комітету від 16.03.2021 № 07-21, копія додається). Між ДУ «Держгідрографія» (Позикодавець) та [PERSON] (Позичальник) 17.03.2021 року було укладено договір про надання безвідсоткової позики № 22/21 (далі Договір), предметом якого визначено, що в порядку та на умовах, визначених цим Договором, Позикодавець передає Позичальнику грошові кошти на безвідсотковій основі (надалі іменується «позика»), а останній зобов`язується повернути позику в порядку, на умовах та у строк, що визначені цим Договором. Відповідно до п. 2 Договору розмір позики становить 900 000,00 грн. Згідно з п. 3 Договору позика надається шляхом перерахування коштів Позичальнику на рахунок Позичальника № [NUMBER] , відкритий у ПУМБ в м. Києві, протягом 5 банківських днів після підписання Позикодавцем цього Договору. Пунктом 4 Договору визначено, що строк повернення позики становить 36 місяців, починаючи з наступного місяця після підписання цього Договору. Відповідно до п. 5 Договору погашення позики здійснюється шляхом утримання із заробітної плати Позичальника по 25000,00 грн. щомісячно (протягом 36 місяців), останній платіж у сумі 25000,00 грн., але не більше 40% від щомісячної заробітної плати. Згідно з п. 7 Договору у випадку звільнення Позичальника з роботи (з ініціативи роботодавця, за власним бажанням Позичальника та з інших підстав) тобто у випадку припинення трудових відносин між Позичальником та Позикодавцем до моменту повернення всієї суми позики, наданої Позичальникові відповідно до цього Договору, сума неповерненого залишку підлягає обов`язковому поверненню Позичальником негайно шляхом внесення відповідних грошових коштів у касу або на поточний рахунок Позикодавця. Відповідно до наказу від 04.09.2023 № 269-к [PERSON] , заступника головного бухгалтера відділу бухгалтерського обліку управління фінансово-економічної діяльності, було звільнено 05.09.2023 року за власним бажанням у зв`язку з виходом на пенсію за віком. Згідно з Інформаційною довідкою ДУ «Держгідрографія» від 06.09.2023 №б/н станом на 06.09.2023 р. за [PERSON] обліковується заборгованість за Договором у розмірі 567184,20 грн. Щодо аргументів заперечення відповідача про те, що позивачем було погоджено відкладення виконання умов договору до моменту усунення форс-мажорних обставин, а тому з боку [PERSON] відсутні будь-які порушення умов Договору суд зазначає наступне. В листі Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 року №2024/02.0-7.1 вказано, що військова агресія російської федерації проти України з 24.02.2022 року є обставиною непереборної сили для суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб по договору. Визначення обставин непереборної сили міститься у Законі України «Про торгово-промислові палати в Україні». Відповідно до частини 2 статті 14-1 вказаного вище закону форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо. Частиною 1\~цієї статті\~встановлено,\~що Торгово-промислова\~палата України\~та уповноважені\~нею регіональні\~торгово-промислові\~палати засвідчують\~форс-мажорні\~обставини (обставини\~непереборної сили)\~та видають\~сертифікат про\~такі обставини\~протягом семи\~днів з\~дня звернення\~суб`єкта\~господарської діяльності\~за собівартістю.\~Сертифікат про\~форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно. Верховний Суд у складі суддів Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 19.08.2022 року у справі №908/2287/17, зазначив, що сертифікат видається торгово-промисловою палатою за зверненням однієї зі сторін спірних правовідносин (сторін договору), яка (сторона) оплачує (за винятком суб`єктів малого підприємництва) послуги торгово-промислової палати. Водночас інша сторона спірних правовідносин (договору) позбавлена можливості надати свої доводи і вплинути на висновки торгово-промислової палати (пункт 75). Таке засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) може вважатися достатнім доказом про існування форс-мажорних обставин для сторін договору, якщо вони про це домовилися, але не пов`язує суд у випадку виникнення спору між сторонами щодо правової кваліфікації певних обставин як форс-мажорних (пункт 76). Сторони в договорі про надання безвідсоткової позики від 17.03.2021 р. не передбачили відкладення строку виконання договірних зобов`язань позичальником на період існування форс-мажорних обставин і сторона договору [PERSON] не зверталась до Торгово-промислової палати України за видачею сертифіката про форс-мажорні обставини : військову агресію російської федерації проти України в спірних правовідносинах щодо повернення позики за договором, тобто саме для конкретного випадку. Відтак, суд відхиляє такі аргументи відповідача. Відповідно до ч. 1 ст. 654 ЦК України зміна або розірвання договору вчиняється в такій самій формі, що й договір, що змінюється або розривається, якщо інше не встановлено договором або законом чи не випливає із звичаїв ділового обороту. Зміни до Договору позики від 17.03.2021 р. внесено не було і його положення залишаються чинними. Згідно з частиною першою статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Відповідно до пункту 7 Договору позики встановлено, що у випадку звільнення Позичальника з роботи (з ініціативи роботодавця, за власним бажанням Позичальника та з інших підстав) тобто у випадку припинення трудових правовідносин між Позичальником та Позикодавцем до моменту повернення всієї суми позики, наданої Позичальникові відповідно до цього Договору, сума неповерненого залишку підлягає обов`язковому поверненню Позичальником негайно шляхом внесення відповідних грошових коштів у касу або на поточний рахунок Позикодавця. Звільнення Відповідача відбулось з її ініціативи, що підтверджується відповідною заявою про звільнення із займаної посади за власним бажанням у зв`язку з виходом на пенсію за віком 05.09.2023 р. Відтак, строк виконання зобов`язання настав 06.09.2023 р., тобто наступного дня після припинення трудових відносин між сторонами договору. Суд вважає необґрунтованим твердження відповідача про те, що 29.08.2023 року (знаючи про вихід на пенсію та наявність боргового зобов`язання перед установою) Відповідач звернулась із заявою, що у зв`язку із воєнним станом та суттєвим зменшенням заробітної плати, просить розглянути можливість зменшення суми утримання із заробітної плати для погашення позики за договором № 22/21 від 17.03.2021 року після закінчення форс-мажорних обставин». 05.09.2023 [PERSON] звернулась з такою ж заявою до голови профспілкового комітету ДУ «Держгідрографія» щодо прийняття відповідного рішення на засіданні профспілкового комітету про внесення змін до Договору. Вказані обставини не мають значення для вирішення справи, тому що порядок щомісячного утримання із заробітної плати працівника є актуальним до моменту його звільнення. При звільненні працівника застосовується інший порядок повернення Позичальником грошових коштів, який сторони погодили в пункті 7 Договору позики. Відповідно до ч. 1 ст. 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Відповідно до ч. 1 ст. 1049 ЦК України Позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно із ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливості виконання ним грошового зобов`язання. Питання судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України. Судові витрати позивача складаються із сплаченого судового збору в розмірі 8507,77 грн.

Outcome: approved