Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-20 00:00:00

Адвокат Петренко А.С., яка діє в інтересах [PERSON] звернулася до Вишгородського районного суду Київської області із позовом до [PERSON] про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів, вказавши, що сторони від шлюбу мають спільну доньку [PERSON] , [INFO] , яка проживала та проживає на даний час із позивачем. Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22.09.2009 року позбавлено батьківських прав [PERSON] у відношенні його доньки [PERSON] та вирішено стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання доньки [PERSON] , [INFO] , у розмірі частини від всіх видів його заробітку, але не менше 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно починаючи з 22.07.2009 року і до досягнення дитиною повноліття. Постановою державного виконавця відділу державної виконавчої служби Вишгородського районного управління юстиції від 05.11.2012 року відкрито виконавче провадження з виконання виконавчого листа Бориспільського міськрайонного суду Київської області № 2-2889/2009 від 22.09.2009 року про стягнення з відповідача аліментів. Однак, аліменти на утримання доньки відповідачем не сплачуються, про що Вишгородським відділом державної виконавчої служби у Вишгородському районі Київської області ЦМУ МЮ (м. Київ) було видано довідку-розрахунок заборгованості зі сплати аліментів за період з 10.10.2013 року по 01.05.2023 року, відповідно до якої станом на 01.05.2023 року сума заборгованості складає 302\~166, 20 грн. Представник позивача вказала, що рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 04.12.2017 року вже вирішувалося питання про стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості зі сплати аліментів та неустойки (пені) за період з 01.01.2012 року по 01.04.2017 року, проте дане рішення суду відповідачем також не виконано. На підставі викладеного звернулася до суду та просила стягнути з відповідача на користь позивача неустойку (пеню) за прострочення зі сплати аліментів на утримання [PERSON] у розмірі 239\~739, 96 грн., що не перевищує ста відсотків заборгованості, а також витрати на правову допомогу у розмірі 13\~000, 00 грн. Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 31.05.2023 року по справі було відкрито провадження та призначено до підготовчого судового засідання. Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 31.08.2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач та її представник у судове засідання не з`явилися, від представника до суду надійшла заява, в якій просила суд проводити розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити у повному обсязі. Відповідач до суду не з`явився, про місце, день та час слухання справи був належним чином повідомлений, шляхом направлення судових повісток про виклик до суду, про що свідчать поштові повідомлення, які знаходяться у матеріалах справи. Крім того, відповідач повідомлявся про розгляд справи шляхом розміщення оголошення на сайті суду про його виклик. Заява про розгляд справи у його відсутність до суду не надходила. Не скористався своїми правами, не надав до суду відзив проти позову та докази по справі, а тому суд, відповідно до ч. 4 ст.223 ЦПК України, вважає можливим вирішити справу на підставі наявних доказів без участі відповідача. На підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням, особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. У ст.12 ЦПК України, говориться, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Судом встановлено, що рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22.09.2009 року, яке набрало законної сили, позбавлено батьківських прав [PERSON] , [INFO] у відношенні його малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] . Стягнуто з [PERSON] аліменти на користь [PERSON] на утримання його дочки [PERSON] , [INFO] у розмірі частини від всіх видів його заробітку, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з 22.07.2009 року до повноліття [PERSON] , [INFO] . Рішенням Виконавчого комітету Бориспільської міської ради Київської області «Про зміну прізвища малолітньої дитини [PERSON] » № 1059 від 24.11.2009 року надано дозвіл [PERSON] на зміну прізвища її малолітньої дочки [PERSON] , [INFO] із прізвища « [PERSON] » на прізвище матері « [PERSON] » та в подальшому іменувати її [PERSON] , у зв`язку із тим, що рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22.09.2009 року батько громадянин [PERSON] позбавлений батьківських прав відносно його малолітньої дочки [PERSON] , [INFO] . Начальнику відділу РАЦС Бориспільського міськрайонного управління юстиції Київської області внести зміни у свідоцтво про народження малолітньої [PERSON] , [INFO] , де змінити прізвище із « [PERSON] » на « [PERSON] ». Як вбачається з довідки-розрахунку заборгованості по аліментам Вишгородського відділу державної виконавчої служби у Вишгородському районі Київської області № 17369 від 01 травня 2023 року за період з 10 жовтня 2013 року по 15 лютого 2021 року відповідач аліменти не сплачує та станом на 01 травня 2023 року має заборгованість по сплаті аліментів в розмірі 302 166 грн. 20 коп. Відповідно до вимог ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати своїх дітей до досягнення ними повноліття. Згідно ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Як передбачено ч. 2 і 3 ст. 182 СК України розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Згідно ч. 1 ст. 183 СК України частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Згідно ст. 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. У разі застосування до особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, заходів, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України «Про виконавче провадження», максимальний розмір пені повинен дорівнювати різниці між сумою заборгованості та розміром застосованих заходів примусового виконання, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України «Про виконавче провадження». Ухиленням від сплати аліментів слід вважати дії або бездіяльність винної особи, спрямовані на невиконання рішення суду про стягнення з неї на користь стягувача визначеної суми аліментів. Вони можуть виразитись як у прямій відмові від сплати встановлених судом аліментів, так і в інших діях (бездіяльності), які фактично унеможливлюють виконання вказаного обов`язку (приховуванні заробітку (доходу), що підлягає обліку при відрахуванні аліментів, зміні місця роботи чи місця проживання з неподанням відповідної заяви про необхідність стягування аліментів тощо). Отже, відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною першою статті 196 СК України. Обов`язок доведення відсутності вини у виникненні заборгованості зі сплати аліментів покладається на боржника. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти (правова позиція Верховного Суду в постанові від 24 лютого 2021 року в справі №234/17961/18). Встановлено, що станом на 01.05.2023 року у відповідача на користь позивачки виникла заборгованість по сплаті аліментів в розмірі 302 166 грн. 20 коп. Згідно поданих суду розрахунків розмір неустойки (пені) за прострочення [PERSON] сплати аліментів становить 239 739 грн. 96 коп. за період з травня 2017 року по березень 2023 року, що вимогам ч. 1 ст. 196 СК України не суперечить, розміру існуючої у відповідача 100% заборгованості по сплаті аліментів не перевищує та сумнівів у суду не викликає. Крім того, з відповідача на користь держави слід стягнути судовий збір в розмірі 1073 грн. 60 коп. за розгляд позовної вимоги про стягнення (пені) за несвоєчасну сплату аліментів на утримання дитини, від сплати судового збору за яку позивачка звільнена на підставі п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір». Таким чином поданий позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: approved