Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-20 00:00:00

До Сколівського районного суду Львівської області 09 травня 2023 року звернулась позивач [PERSON] з позовною заявою до відповідача - Сколівської державної нотаріальної контори Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій просить визначити [PERSON] додатковий для подання заяви до нотаріальної контори/нотаруса про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері [PERSON] , котра померла [INFO] , - два місяці від дня набрання чинності рішенням суду. Позовні вимоги мотивує тим, що [INFO] померла її мати [PERSON] . Після смерті матері відкрилась спадщина до якої входить квартира, яка знаходить за адресою: [ADDRESS] , яка належала їй на праві приватної власності на житло. Вказує, що для отримання спадщини вона не змогла у встановлений строк звернутись із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки після смерті матері певний час була морально подавлена та окрім цього, її чоловік [PERSON] проходив лікування та вона мала доглядати з ним. Окрім цього, під час перебігу законодавчо встановленого строку для прийняття спадщини, почалась збройна агресія російської федерації та, як наслідок, булло введено воєнний стан. У зв`язку із початком війни, зазначає позивач, що вона вирішила скоріше оформити спадщину для чого намагалась звернутись до нотаріуса у м. Бахмут. На момент звернення вже почались бойові дії на території України, а тому жоден нотаріус не працював. Після загострення бойових дій, вона з чоловіком була вимушена виїхати з м. Бахмут до м. Сколе, де наразі і проживає, як внутрішньо переміщена особа. Зазначає і те, що, звернувшись до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини, їй повідомили, що строк для прийняття такої вже пропущений, відтак, просить визначити їй додатковий строк тривалістю два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою судді Сколівського районного суду Львівської області Курницької В.Я. від 15 травня 2023 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 30 серпня 2023 року. Ухвалою Сколівського районного\~суду Львівської\~областівід 30 серпня 2023 року підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду по суті на 21 листопада 2023 року та зобов`язано Сколівську державну нотаріальну контору Львівської області надати інформацію, чи заводилась спадкова справа, після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Позивач 17 листопада 2023 року на електронну пошту суду скерувала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Відповідач - Сколівська державна нотаріальна контора Львівської області 02 жовтня 2023 року в особі завідувача скерувала на адресу суду заяву про розгляд справи без їх участі, зазначивши, що при розгляді справи покладаються на розсуд суду, додатково повідомивши, до спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] не заводилась. Згідно з ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Також, враховуючи, що сторони не прибули в судове засідання і заявили клопотання про розгляд справи у їх відсутності, а перешкод для розгляду справи судом не встановлено, то суд вважає за можливе здійснювати розгляд судового засідання без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч. 2\~ст. 247 ЦПК України. Згідно з ч. 3\~ст.\~211\~ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, з`ясувавши дійсні обставини справи, права та обов`язки сторін, дослідивши зібрані по справі докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення з наступних підстав. Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 28 жовтня 2021 року Бахмутським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бахмутському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), [PERSON] померла [INFO] у м. Бахмут Бахмутського району Донецької області, Україна. Факт родинних\~відносин підтверджується\~копією свідоцтва\~про народження\~ [PERSON] від\~05\~березня 1955\~року серія\~ [NUMBER] . У графі мати зазначено [PERSON] . Відповідно до копії свідоцтва про укладення шлюбу від 25 липня 1975 року [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб 25 липня 1975 року в Артеміській міськраді Донецької області, актовий запис № 516. Після укладення шлюбу присвоєні прізвища « [PERSON] ». Відповідно до копії свідоцтва про укладення шлюбу від 02 лютого 1974 року [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб 02 лютого 1974 року у відділі ЗАЦС Артеміської міської ради Донецької області, актовий запис № 69. Після укладення шлюбу позивачу присвоєно прізвище « [PERSON] ». З відповіді завідувача Сколівської державної нотаріальної контори від 20 квітня 2023 року № 172/02-14 вбачається, що позивач пропустила встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини за поновленням якого позивачу рекомендовано було звернутися до суду. Відповідно до статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Згідно зі ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Статтею 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Слід зазначити, що відповідно до Листа Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду від 11.06.2018 року по справі № 479/713/17. У пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 Про судову практику у справах про спадкування роз`яснено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ч. 3 п. 24 вищезгаданої Постанови Пленуму Верховного Суду України, при розгляді справ про надання додаткового строку для прийняття спадщини, слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, які визначаються в кожному конкретному випадку, з огляду на обставини кожної справи. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. В судовому засіданні встановлено, що причини пропуску позивачем вказаного строку, на переконання суду, є поважними і внаслідок їх існування позивач дійсно мав перешкоди для вчасного подання заяви про прийняття спадщини. Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. У подальшому, строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався, востаннє - Указом Президента України № 451/2023 від 26 липня 2023 року, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб. Територія Донецької області та м. Бахмут з 24 лютого 2022 року по теперішній час постійно перебуває під обстрілами. Війна, як соціально-політичне явище, безумовно негативно вплинула на усі сфери життя громадян та не оминула жодної категорії населення, вплинула на нормальне функціонування державних органів, зокрема нотаріальних контор та органів поштового зв`язку. На початок збройної агресії російської федерації позивач мешкала у м. Бахмут Донецької області, і у зв`язку з окупацією даного населеного пункту була вимушена у виїхати з м. Бахмут до м. Сколе. \~ \~ \~ \~Відповідно до Довідки від 19 квітня 2022 року № 1324-7000831045 про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи [PERSON] фактично проживає за адресою: [ADDRESS] . На переконання суду, введення воєнного стану на території України, постійний обстріл міста Бахмут у період з 24 лютого 2022 року, що є загальновідомою обставиною, виїзд позивача у безпечне місце з метою збереження свого життя та здоров`я, слід розцінювати як об`єктивну перешкоду, яка істотно перешкоджала позивачу здійснити передбачені законом дії щодо прийняття спадщини після смерті матері за місцем її відкриття. Наявність встановлених судом обставин у своїй сукупності свідчить про те, що у позивача дійсно були поважні причини, пов`язані з істотними труднощами на вчинення дій щодо вчасного звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. При цьому, суд зауважує, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування. Виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд також керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права». Відмова у визначенні додаткового строку для прийняття спадщини позбавить позивача прав на майно, та призведе до передачі цього майна громаді міста як відумерлої спадщини. Так, запроваджене\~статтею 8 Конституції України\~та\~статтею 10 Цивільного процесуального кодексу України\~верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості. Одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості. Таке розуміння права не дає підстав для його ототожнення із законом, який іноді може бути й несправедливим. Справедливість - одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права (рішення Конституційного Суду України від 02 листопада 2004 року № 15-рп/2004). Умовою реалізації та інструментом принципу верховенства права є принцип «пропорційності». Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання у право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Втручання держави у право особи на мирне володіння своїм майном є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення «суспільного інтересу» та з дотриманням «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. Під необхідністю втручання мається на увазі, що воно відповідає нагальній соціальній потребі, і, зокрема, є пропорційним до поставленої законної мети (наприклад, рішення у справі «Кутцнер проти Німеччини», п. 60, та рішення від 18.12.2008 у справі «Савіни проти України» (Saviny v. Ukraine), заява № 39948/06, п. 47). Соціальна потреба визначається, зокрема, метою законодавчого врегулювання того чи іншого питання. Необхідність встановлення певних строків на прийняття спадщини обумовлена інтересами цивільного обігу в цілому, маючи на меті якнайшвидше усунення стану правової невизначеності, яка виникає в разі смерті спадкодавця, та забезпечення певних гарантій особам, права яких є похідними від поведінки спадкоємців попередньої черги. Отже, у цій справі суд має визначити, чи відповідає цій меті, а також принципу справедливості та інтересам суспільства позбавлення позивача прав на спадкове нерухоме майно з передачею відумерлої спадщини у власність територіальної громади. Проте, таке втручання у право власності (законне сподівання, очікування) позивача не у повній мірі відповідає законній меті встановлення строків у спадковому праві, не вирішує нагальні соціальні потреби, а тому не може вважатись пропорційним. Невиправдана фактична конфіскація майна державою суперечить й ідеології справедливості. Таким чином, суд вважає, що надання позивачу додаткового строку на прийняття спадщини відповідає загальним положенням спадкового права, конституційному принципу верховенства права та положенням статті 1 Першого протоколу Конвенції з прав людини та основоположних свобод. Проаналізувавши встановлені обставини справи, враховуючи що наведені причини пропуску заяви про прийняття спадщини є поважними, з огляду на те, що закінчення строку для подання позивачем заяви про прийняття, відсутність інших спадкоємців за законом та за заповітом, незначний пропуск позивачем визначеного\~ст. 1270 ЦК України\~строку для подання заяви про прийняття спадщини, беручи до уваги загальні засади цивільного законодавства, а саме: справедливість, добросовісність та розумність, суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з урахуванням наведеного. У зв`язку\~з цим,\~оскільки на\~момент звернення\~до суду\~з даним\~позовом позивач\~протягом строку,\~встановленого для\~прийняття спадщини,\~від неї\~не відмовилась,\~спадщина не\~визнана відумерлою\~відповідно до\~ч.ч.\~1,\~2\~ст.\~1277 ЦК України, спору між спадкоємцями за законом та третіми особами не існує, а тому спадщина досі є відкритою, відтак, позивач має право на прийняття як спадкоємець за законом та їй слід визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved