Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-13 00:00:00

7 серпня 2023 року до Вишгородського районного суду Київської області надійшла вказана позовна заява, у якій позивач просить стягнути з [PERSON] на користь Комунального підприємства «Вишгородтепломережа» Вишгородської міської ради суму заборгованості за послуги з централізованого опалення у розмірі 10721,56 гривню та судовий збір у розмірі 2684 гривні. В обґрунтування позовних вимог, зазначено, що згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, квартира [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] . На підставі розпорядження голови Вишгородської районної державної адміністрації про початок та завершення опалювального сезону в населених пунктах Вишгородського району та у відповідності до переліку будинків, які були підключені до мереж централізованого теплопостачання у смт. Димер, позивач протягом опалювального сезону 2020-2021 років надавав відповідачу послуги з централізованого опалення. Таким чином, між сторонами склалися правовідносини сторін, які регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги». Будинок у якому проживає відповідач обладнаний засобом обліку теплової енергії, що підтверджується актами обстеження теплового вузла обліку від 16 жовтня 2020 року. Щомісячно представником споживачів по будинку надавалися до підприємства звіти про показники лічильника на підставі яких і проводились нарахування спожитих послуг відповідачу. Розмір тарифу, який діяв у вказаний опалювальний період затверджувався уповноваженим органом Вишгородською районною радою. Відповідно до розрахунку заборгованості за спожиті послуги за період з 1 листопада 2020 року по 30 квітня 2021 року заборгованість відповідача, на дату звернення до суду, становить 10721,56 гривню. Після виконання вимог частини шостої статті 187 ЦПК України, ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 16 серпня 2023 року у справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників провадження та призначено до розгляду у судове засідання на 10:30 17 жовтня 2023 року, про що учасників провадження повідомлено у встановленому законом порядку. У призначене судове засідання учасники провадження не з`явились та у зв`язку з відсутністю, у матеріалах справи, доказів належного повідомлення відповідача про день, час та місце розгляду справи, розгляд справи було відкладено на 09:30 14 листопада 2023 року, про що учасників провадження повідомлено судовими повістками та на сайті Вишгородського районного суду розміщено «Оголошення про виклик [PERSON] до суду на 14 листопада 2023 року». У призначене судове засідання учасники провадження не з`явилися, про день час та місце розгляду справи повідомлялися у встановленому законом порядку, при цьому 14 листопада 2023 року до суду представником позивача Л.Дяченко подано заяву про розгляд справи за відсутності представника позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечує. А конверт, із копією ухвали суду про відкриття провадження та копією позовної заяви з додатками, надісланий відповідачу повернувся на адресу суду без вручення з причин «за закінченням терміну зберігання». Вирішуючи питання про можливість розгляду справи у відсутності учасників провадження, суд враховує заяву представника позивача про розгляд справи без участі представника КП «Вишгородтепломережа» ВМР, а також те, що відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 23.01.2023 у справі №496/4633/18 листи, що повернулися з відміткою довідкою поштового відділення про причину повернення - «за закінченням терміну зберігання» або «інші причини», є належно врученими, та відповідно до частини одинадцятої статті 128 ЦПК України, відповідач, з опублікуванням оголошення про його виклик, вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи. Враховуючи наявність умов, визначених у частині першій статті 280 ЦПК України, суд ухвалив: провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Оскільки сторони у судове засідання не з`явилися, на підставі частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною першою статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно із частиною першою статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше, як за звернення особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. У статті 12 ЦПК України зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Статтею 174 ЦПК України встановлено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Згідно із частиною восьмою статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши докази на підтвердження таких обставин у їх сукупності, судом встановлено, що згідно рішення Вишгородської міської ради від 06 серпня 2021 року № 10/1 змінено назву з «Вишгородське районне комунальне підприємство «Вишгородтепломережа» на «Комунальне підприємство «Вишгородтепломережа» Вишгородської міської ради, скорочену назву з «ВРКП «Вишгородтепломережа» на «КП «Вишгородтепломережа» ВМР» (а.с. 7). Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого мана відповідач у справі [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , за якою позивач надає послуги з постачання теплової енергії (а.с. 8). Рішенням Вишгородської районної ради Київської області №777-43-VII від 20 лютого 2020 року про встановлення тарифу на теплову енергію та послугу з централізованого опалення для потреб населення з урахуванням коригування, шляхом вилучення зі структури тарифу втрат, які виникли протягом періоду розгляду розрахунків тарифів на теплову енергію, встановлення та їх оприлюднення Вишгородському районному комунальному підприємству «Вишгородтепломережа» встановлено тарифи: на теплову енергію для населення (без ПДВ) 1235,99 грн. за 1 Гкал, на послуги з централізованого опалення для населення (з ПДВ) у тому числі: з будинковими та квартирними приладами обліку теплової енергі 1502,66 грн. за 1 Гкал, без будинкових та квартирних приладів обліку теплової енергії 46,77 грн./м2 (а.с. 18). Згідно розпорядження Вишгородської районної державної адміністрації Київської області №524 від 15 жовтня 2020 року з 19 жовтня 2020 року розпочато опалювальний сезон у населених пунктах Вишгородського району (а.с. 9). Як вбачається зі списку будинків включених 2020 року в опалювальний період смт. Димер, початок опалення у будинку за адресою: [ADDRESS] , мав місце 20 жовтня 2020 року (а.с. 11). Як вбачається з акту обстеження теплового вузла обліку будинок за адресою: [ADDRESS] , обладнаний засобом обліку теплової енергії (а.с 12). Факт отримання відповідачем наданих позивачем комунальних послуг підтверджується щомісячно складеними звітами за споживання теплової енергії житлового будинку за період з листопада 2020 року по квітень 2021 року (а.с 13-17). Згідно розпорядження Вишгородської районної державної адміністрації Київської області №287 від 31 березня 2021 року опалювальний сезон 2020-2021 років у населених пунктах Вишгородського району завершено 5 квітня 2021 року (а.с. 10). Розмір заборгованості відповідача за надані комунальні послуги в період з листопада 2020 року по квітень 2021 року, враховуючи поданий Комунальним підприємством «Вишгородтепломережа» Вишгородської міської ради суду розрахунок, становить 10721,56 грн. та сумнівів у суду не викликає. Жодних заяв, клопотань, пояснень щодо позовних вимог або заперечень на позовні вимоги в будь-якій формі від відповідача на адресу суду не надходило, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості встановити його правову позицію щодо предмету спору. Відповідно до статті 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не Структура плати виконавцю комунальної послуги визначається згідно з договором про надання відповідної комунальної послуги, укладеним за вимогами цього Закону. Споживач щомісяця (або з іншою періодичністю, визначеною договором) вносить однією сумою плату виконавцю комунальної послуги (крім послуг з постачання та розподілу природного газу та електричної енергії), у тому числі якщо вона складається з окремих складових, передбачених відповідним договором, укладеним відповідно до цього Закону. При цьому виконавці комунальних послуг забезпечують деталізацію інформації щодо складових плати у рахунках споживачів. Відповідно до статті 162 ЖК України плата за користування жилим приміщенням в будинку (квартирі), що належить громадянинові на праві приватної власності, встановлюється угодою сторін. Строки внесення квартирної плати і плати за комунальні послуги визначаються угодою сторін. Наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату і плату за комунальні послуги. Відповідно до частини шостої статті 19 Закону України «Про теплопостачання» споживач повинен щомісячно здійснювати оплату теплопостачальній організації за фактично отриману теплову енергію. Відповідач є споживачем комунальних послуг на підставі Закону України «Про житлово-комунальні послуги», як такий, що їх отримує, а тому відповідно до частини першої статті 9 цього Закону має їх своєчасно оплачувати. Добровільно відповідач свої обов`язки не виконує, оплату послуг не здійснює, у зв`язку із чим у [PERSON] за період з 01 листопада 2020 року по 30 квітня 2021 року року виникла заборгованість у сумі 10721,56 грн., що підтверджується довідкою про проведення нарахувань за комунальні послуги з теплопостачання за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до статті 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно із статтями 526, 527, 530 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Статтею 80 ЦПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи,які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно із статтею 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу(групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Даючи оцінку встановленим обставинам та доказам в їх сукупності, суд дійшов висновку, про стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за оплату наданих комунальних послуг у розмірі 10721,56 гривень, а тому позов підлягає задоволенню у повному обсязі. Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути сплачений судовий збір у сумі 2648,00 гривень.

Outcome: approved