Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-13 00:00:00

У липні 2023 року представник [PERSON] , [PERSON] адвокат Нікушина В.С. звернулась до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Куземівської сільської ради, Павлоградської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: державний нотаріус Першої київської державної нотаріальної контори Губко Юлія Володимирівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якій просить суд визначити позивачам додатковий строк, тривалістю два місяці, для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування заявлених вимог представник позивачів зазначив, що позивачі по справі: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , є рідним дочками [PERSON] , яка померла [INFO] . За життя, [PERSON] , [INFO] , на випадок своєї смерті зробила таке заповітне розпорядження: земельну ділянку, площею 12,0422 га, з кадастровим номером 4424082500:12:011:0060, розташовану на території Куземівської сільської ради Сватівського району Луганської області, надану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, заповіла донькам: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , по частці кожній. Позивачі, як спадкоємці за заповітом, 03 липня 2023 року звернулись до Першої київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Проте, відповідно до постанов від 03 липня 2023 року державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори Губко Ю.В. було відмовлено позивачам у видачі свідоцтв про право на спадщину за заповітом по частці вищевказаної земельної ділянки з тих підстав, що ними пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] . У зв`язку з військовою російською агресією, позивачі по справі є внутрішньо переміщеними особами. На час відкриття спадщини після померлої, позивачі по справі проживали та були зареєстровані у Харківській області, а саме, [PERSON] : [ADDRESS] , а [PERSON] [ADDRESS] . Зазначені території були окуповані Російською Федерацією з 27.02.2022 року, що ускладнило звернення до нотаріуса з приводу реалізації спадкових прав. Вважають, що причини пропуску строку для прийняття спадщини є поважними, так як були обумовлені військовою російською агресією та військовим станом, який на даний час триває. Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 20 липня 2023 року було відкрито провадження у цивільній справі у порядку загального позовного провадження. Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 06 жовтня 2023 року було закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду. У судове засідання представник позивачів, позивачі не з`явились, представник позивачів надала суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують у повному обсязі та просять суд їх задовольнити. Представник відповідача Куземівської сільської ради у судове засідання не з`явився, не повідомив суд про причини не явки, хоча був належним чином повідомлений про день та час розгляду справи, заяву про розгляд справи за його відсутності суду не надав. Представник відповідача Павлоградської міської ради Гончар С.А. у судове засідання не з`явилась, відповідно до наданої заяви просила розглянути справу за відсутності представника, покладається у вирішенні справи на розсуд суду. Представник третьої особи Першої київської державної нотаріальної контори Супліченко М. у судове засідання не з`явилась, відповідно до наданої заяви просила розглянути справу за відсутності представника та прийняти рішення згідно діючого законодавства України. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню за наступного. Судом встановлено, що позивачі по справі: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , є рідним дочками [PERSON] , [INFO] . [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , відповідно до свідоцтва про смерть, серії [NUMBER] , виданого 18 лютого 2022 року Куп`янським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Куп`янському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків). За життя, [PERSON] , [INFO] , на випадок своєї смерті зробила таке заповітне розпорядження: земельну ділянку, площею 12,0422 га, з кадастровим номером 4424082500:12:011:0060, розташовану на території Куземівської сільської ради Сватівського району Луганської області, надану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, заповіла донькам: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , по частці кожній; заповіт був посвідчений 13.01.2016 року державним нотаріусом Куп`янської державної нотаріальної контори Харківської області та зареєстрований в реєстрі за № 2-146. Позивачі, як спадкоємці за заповітом, 03 липня 2023 року звернулись до Першої київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Проте, відповідно до постанов від 03 липня 2023 року державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори Губко Ю.В. було відмовлено позивачам у видачі свідоцтв про право на спадщину за заповітом по частці вищевказаної земельної ділянки з тих підстав, що ними пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] . У зв`язку з військовою російською агресією, позивачі по справі є внутрішньо переміщеними особами, а саме, [PERSON] на даний час проживає за адресою: [ADDRESS] , а [PERSON] на даний час проживає за адресою: [ADDRESS] . На час відкриття спадщини після померлої, позивачі по справі проживали та були зареєстровані у Харківській області, а саме, [PERSON] : [ADDRESS] , а [PERSON] [ADDRESS] . Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309 затверджено Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією. Відповідно до\~вказаного Переліку,\~\~смт.\~Ківшарівка Куп`янської\~міської територіальної\~громади Харківської\~області з\~24.02.2022\~року по\~17.09.2022\~року тимчасово\~було окуповано\~російською федерацією,а\~с.\~Новоосинове Курилівської\~сільської територіальної\~громади Харківської\~областібуло окуповане російською федерацієюз\~27.02.2022\~року по\~27.09.2022\~року. Позивачі вважають, що причини пропуску строку для прийняття спадщини за заповітом є поважними, так як були обумовлені військовою російською агресією, з окупацією територій на яких вони проживали, та військовим станом, який на даний час триває. Загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер, й інші джерела правового регулювання, насамперед, акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, виявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії та повинні враховуватися, зокрема, при тлумаченні норм, що містяться в актах цивільного законодавства. Для приватного права апріорі властивою є така засада, як розумність. Розумність характерна як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватно-правових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і для тлумачення процесуальних норм (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 червня 2021 року у справі № 554/4741/19, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2022 року у справі № 520/1185/16-ц, постанову Великої Палати Верховного Суду від 08 лютого 2022 року у справі № 209/3085/20). Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 ЦК України).\\ Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє приватне (цивільне) право повністю або частково. Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж приватні (цивільні) права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких приватних (цивільних) прав (інтересів) позивач звернувся до суду. Відсутність порушеного, невизнаного або оспореного відповідачем приватного (цивільного) права (інтересу) позивача є самостійною підставою для відмови в позові. В основі спадкування за законом знаходиться принцип черговості, який полягає у встановленні пріоритету прав одних спадкоємців за законом перед іншими. Кожна черга це визначене коло осіб, з урахуванням ступеня їх близькості спадкодавцеві, яке встановлене законом на підставі припущення про те, що спадкодавець залишив би своє майно найближчим родичам, членам сім`ї, утриманцям і (або) іншим родичам до шостого ступеня споріднення (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 травня 2018 року в справі № 304/1648/14-ц (провадження № 61-6953св18). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). Початок перебіг строку для прийняття спадщини починається з наступного дня після відповідної календарної дати, тобто строк для прийняття спадщини має обчислюватись з наступного дня після дня смерті особи або оголошення її померлою. При визначенні кінцевого дня строку слід ураховувати, що правила частини п`ятої статті 254 ЦК України поширюються на будь-які сфери цивільно-правового регулювання і стосуються будь-яких суб`єктів цивільних правовідносин. Тому коли останній день строку припадає на вихідний, святковий або інший неробочий день, що визначений відповідно до закону у місці вчинення певної дії, днем закінчення строку є перший за ним робочий день (див. постанову постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 червня 2021 року у справі № 554/4741/19 (провадження № 61-7013св20). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша статті 1272 ЦК України). За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України). Як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272 ЦК України про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував своє право на прийняття спадщини через, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Дані висновки містяться у постанові Верховного Суду у справі №554/356/21 від 22 березня 2023 року. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини немає. Подібний висновок викладений Верховним Судом у постанові від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20). Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України №2102-ІХ,\~у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введено в Україні воєнний стан. Дія воєнного стану станом на день розгляду позову продовжена. Згідно п.3 постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 року № 164, установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Пункт 3 постанови КМУ № 164 суперечить ст.ст.1270, 1272 ЦК, а тому не підлягає застосуванню. Зазначеного висновку також дійшов і Верховний Суд у своїй постанові від 25.01.2023 по справі №676/47/21. Проте, вирішуючи питання про поважність причин пропуску позивачами строку для прийняття спадщини, суд враховує, що позивачі, у зв`язку з військовою російською агресією та неочікуваному переїзду на безпечну територію, а також введеного воєнного стану на території України з 24.02.2022 року, який на даний час триває, мали труднощі у вчасному зверненні до нотаріуса з приводу реалізації своїх спадкових прав. Суд наголошує, що виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає: «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права». Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Враховуючи встановлені обставини справи, а також наведені представником позивачів причин несвоєчасного подання заяв про прийняття спадщини, які свідчать про наявність об`єктивних та істотних труднощів у питанні подання заяв про прийняття спадщини за заповітом, суд, з урахуванням захисту інтересів позивачів у реалізації прав на спадкування за заповітом, дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність правових підстав для визначення позивачам додаткового строку, тривалістю два місяця, для подання заяв про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] .

Outcome: approved