Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-27 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог та заперечень відповідача. 08.06.2023 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення про відшкодування шкоди в порядку суброгації. На обґрунтування\~позовних вимог\~зазначає,\~що 30.10.2019 року між ПрАТ «СК «Провідна» та [PERSON] було укладено Договір добровільного страхування майна, фізичних осіб і відповідальності перед третіми особами № УК/000205/0405/19. Предметом Договору страхування є квартира [ADDRESS] . 21.06.2020 року трапилось залиття квартири [ADDRESS] . Згідно акту обстеження від 22.06.2020 року комісії КП КМР «Управляюча компанія по обслуговуванню житлового фонду» залиття відбулось через порив шлангу на подачу холодної води в кран на кухні квартири [ADDRESS] поверхом вище. В результаті події було пошкоджено застраховане майно. На виконання умов договору страхування, було здійснено огляд пошкодженого майна та отримано звіт про незалежну оцінку вартості майнового збитку, завданого власнику майна - квартири [ADDRESS] , вартість майнового збитку якого становить 7585 грн. за оздоблення, 25670 грн. за меблі, а всього 33255 грн. Таким чином позивач, на підставі страхового акту № 2300309926, 18.08.2020 року здійснив виплату на рахунок страхувальника у розмірі 14119,20 грн. Процесуальні дії у справі. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 16.08.2023 року цивільний позов прийнято до розгляду та відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження. Заяви (клопотання) учасників справи. Представник позивача в судове засідання не з`явився, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити. Відповідач у судове засідання не з`явився, причину неявки суду не повідомив, відзив не подав, про місце та час розгляду справи, відповідно до ст. 128 ЦПК України, повідомлений належним чином. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Вивчивши матеріали справи та дослідивши письмові докази у справі, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що 30.10.2019 року між ПрАТ «СК «Провідна» та [PERSON] було укладено Договір добровільного страхування майна, фізичних осіб і відповідальності перед третіми особами № УК/000205/0405/19, предметом якого є квартира [ADDRESS] (а.с. 6-9). 21.06.2020 року трапилось залиття квартири [ADDRESS] . Згідно акту обстеження від 22.06.2020 року комісії КП КМР «Управляюча компанія по обслуговуванню житлового фонду» залиття відбулось через порив шлангу на подачу холодної води в кран на кухні квартири [ADDRESS] поверхом вище (а.с. 11). [PERSON] 22.06.2020 року звернувся із заявою № 2300309926 до позивача, в якій повідомив про факт пошкодження його майна внаслідок залиття квартири (а.с. 13-14). Відповідно до акту огляду від 25.06.2020 року (а.с. 16-17), представником позивача було проведено огляд квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] та зафіксовано інформацію про пошкодження об`єкту страхування. На виконання умов договору страхування, було здійснено огляд пошкодженого майна та отримано звіт про незалежну оцінку вартості майнового збитку (а.с.22-31), завданого власнику майна - квартири [ADDRESS] , вартість майнового збитку якого становить 7585 грн. за оздоблення, 25670 грн. за меблі, а всього 33255 грн. Таким чином позивач, на підставі страхового акту № 2300309926 від 12.08.2020 року (а.с. 32), 18.08.2020 року здійснив виплату на рахунок страхувальника у розмірі 14119,20 грн. Оцінка судом доказів та аргументів сторін. Мотиви застосування норм права судом. Відповідно до\~ст. 979 Цивільного кодексу України\~за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі! грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору. У відповідності до\~ст. 20 Закону України «Про страхування», при настанні страхового випадку страховик зобов`язаний здійснити виплату страхового відшкодування, розмір якого визначається умовами договору. Статтею 1166 ЦК України\~встановлено, що шкода, завдана майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Виплата страхового відшкодування була здійснена позивачем у відповідності до\~статті 25 Закону України «Про страхування». Відповідно до\~ст. 1191 ЦК України\~особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи в розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлено законом. При цьому за змістом\~статті 993 ЦК України\~та\~статті 27 Закону України «Про страхування»\~до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки. Згідно із\~статтею 1194 ЦК України\~особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням). До страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки (стаття 993 ЦК України). У разі наявності юридичних фактів, передбачених\~статтею 993 ЦК України, відбувається перехід права вимоги від страхувальника (вигодонабувача) до страховика (суброгація). Нового зобов`язання із відшкодування збитків при цьому не виникає, оскільки відбувається заміна кредитора: від потерпілого (страхувальника) переходить страховику право вимоги до особи, відповідальної за завдання шкоди. Страховик внаслідок виконання обов`язку винної особи (боржника) перед потерпілим (кредитором), набуває права кредитора в частині фактичних витрат. При цьому деліктне зобов`язання не припиняться, але відбувається заміна сторони у цьому зобов`язанні (заміна кредитора) - замість потерпілої особи прав кредитора набуває страховик. Вживання терміну «перехід» означає, що право вимоги існувало раніше та продовжує існувати, але переходить від однієї особи до іншої, відповідно - від потерпілої особи у деліктному зобов`язанні до страховика. Відповідно до частини четвертої\~статті 263 ЦПК України\~при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2018 у справі № 755/18006/15-ц (провадження № 14-176цс18) зроблено висновок, що «стаття 1191\~ЦК України\~та\~стаття 38 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», з одного боку, і\~стаття 993 ЦК України\~та\~стаття 27 Закону України «Про страхування», з іншого боку, регулюють різні за змістом правовідносини. У випадках, коли деліктні відносини поєднуються з відносинами обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, боржником у деліктному зобов`язанні в межах суми страхового відшкодування виступає страховик завдавача шкоди. Цей страховик, хоч і не завдав шкоди, але є зобов`язаним суб`єктом перед потерпілим, якому він виплачує страхове відшкодування замість завдавача шкоди у передбаченому\~Законом України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів»\~порядку. Після такої виплати деліктне зобов`язання припиняється його належним виконанням страховиком завдавача шкоди замість останнього. За умов, передбачених у\~статті 38 вказаного Закону, цей страховик набуває право зворотної вимоги (регрес) до завдавача шкоди на суму виплаченого потерпілому страхового відшкодування. Згідно зі\~статтями 993 ЦК України\~та 27\~Закону України «Про страхування»\~до страховика потерпілого переходить право вимоги до завдавача шкоди у деліктному зобов`язанні у межах виплаченого потерпілому страхового відшкодування. Після такої виплати деліктне зобов`язання не припиняється. У ньому відбувається заміна кредитора: до страховика потерпілого переходить право вимоги, що належало цьому потерпілому у деліктному зобов`язанні, у межах виплаченого йому страхового відшкодування. Такий перехід права вимоги є суброгацією». Відповідно до\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до\~ст. 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Оцінюючи належність, допустимість, а також достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є законними, обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню. Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України\~з відповідача на користь позивача підлягає стягненню витрати понесені позивачем по сплаті судового збору при зверненні до суду у розмірі 2684 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved