Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-20 00:00:00

І. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідачів. Представник позивачки [PERSON] у позові зазначив, що рішенням Оболонського районного суду м.Києва від 22.08.2016 у справі №756/1383/15-ц за [PERSON] визнано, зокрема, право власності на частину житлового будинку [ADDRESS] . В подальшому, в 2019 році невстановлена особа підробила довіреність від 21.09.2019 р., посвідчену нотаріусом КМНО Кравцовим О.О., зареєстровану за №466, яка містить неправдиві відомості щодо уповноваження гр. [PERSON] (ІПН [NUMBER] , зареєстрована за адресою [ADDRESS] ) вчиняти правочини щодо нерухомого майна від імені позивача [PERSON] 16.09.2019 з використанням зазначеної вище підробленої довіреності між [PERSON] , від імені якого на підставі довіреності діяв [PERSON] , та [PERSON] , від імені якої на підставі зазначеної вище підробленої довіреності діяла [PERSON] , був укладений договір міни. Відповідно до положень даного договору [PERSON] передає [PERSON] 1/2 частину квартири [ADDRESS] в обмін на 1/2 частину житлового будинку [ADDRESS] та земельну ділянку № [NUMBER] , площею 0,1508 га за цією ж адресою; обмін проводиться без доплати. Зазначив, що даний договір міни був укладений поза волею [PERSON] та без її відому. Підпису на довіреності від 21.09.2019 р. позивачка не вчиняла, до нотаріусів [PERSON] , [PERSON] за посвідченням довіреності, вчиненням договору міни не зверталась. Вказав, що з даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майна було виявлено, що 09.07.2020 р. укладено: договір дарування зазначеного житлового будинку на користь відповідача [PERSON] (договір дарування від 09.07.2020 р. № 873, посвідчений ПН Городоцького районного НО Хмельницької області Шаповал Л.В.), та договір дарування спірної земельної ділянки на користь відповідача [PERSON] (договір дарування від 09.07.2020 р. №874, посвідчений ПН Городоцького районного НО Хмельницької області Шаповал Л.В.). Оскільки довіреність від 21.09.2020 р. була видана всупереч волі [PERSON] , вважає, що договір міни 1/2 частини спірного житлового будинку та земельної ділянки на 1/2 частини квартири є нікчемним, а договір дарування від 09.07.2020 укладений дарувальником, який не мав право на відчуження 1/2 частини зазначеного житлового будинку та земельної ділянки, оскільки не набув права власності на це майно у правомірний спосіб. На підставі наведеного, просив витребувати у [PERSON] на користь [PERSON] житловий будинок [ADDRESS] та земельну ділянку площею 0,1508 га кадастровий номер 6821282502:02:002:0008, розташовану за тією ж адресою, а також стягнути судові витрати. В судовому засіданні представник позивачки позовні вимоги підтримав, просив задоволити з підстав, зазначених в позовній заяві. В подальшому представник позивачки, належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи за його відсутності. ІІ.Позиція відповідача, третіх осіб. Відповідачка, належним чином повідомлена про дату, час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилась, про причини неявки не повідомила, клопотань про відкладення судового засідання 20.11.2023 не подала. Представник відповідачки подав відзив на позов, у якому зазначив, що позовні вимоги [PERSON] не визнає. В обґрунтування заперечення позовних вимог зазначав, що на момент укладення договору дарування [PERSON] належала частка спірної квартири, а тому останній мав право її відчужити. Вважає, що права позивачки не порушені, а позов є надуманим з метою отримання неправомірної вигоди для себе. Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Канайло Наталія Іванівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Куксова Марія Сергіївна, приватний нотаріус Городоцького районного нотаріального округу Хмельницької області Шаповал Лариса Віталіївна, [PERSON] в судове засідання не з`явились, подали заяви про розгляд справи за їх відсутності. [PERSON] , повідомлений про дату, час і місце розгляду справ шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, в судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив, будь-яких заяв, клопотань на адресу суду не подав. ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом. Згідно рішення Оболонського районного суду м.Києва від 22.08.2016 у справі №756/1383/15-ц, котре набрало законної сили, здійснено поділ майна подружжя та, зокрема, визнано за [PERSON] та за [PERSON] право приватної власності по частині кв. [ADDRESS] за кожним, а також по частині житлового будинку загальною площею 234,3 кв.м., що розташований за адресою [ADDRESS] , за кожним (т.1 а.с.183-184). Як видно з копії Витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку № НВ-0003700772019 від 09.09.2019, [PERSON] набула право власності на земельну ділянку кадастровий номер 6821282502:02:002:0008, розташовану за адресою: [ADDRESS] . В матеріалах справи наявна копія довіреності [PERSON] від 21.08.2019, посвідчена приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кравцовим О.О., згідно якої вона уповноважила [PERSON] бути її представником у будь-яких підприємствах, установах, організаціях, зокрема, з питань: - реєстрації на ім?я [PERSON] права власності на частини житлового будинку, загальною площею 234,3 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , - укладення від імені [PERSON] договору міни належної їй (після проведення державної реєстрації) частини житлового будинку, загальною площею 234,3 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , та земельної ділянки загальною площею 0,1508 га кадастровий номер 6821282502:02:002:0008, на якій знаходиться вищевказаний будинок, та набуття за [PERSON] права власності за договором міни на частини квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (т.1 а.с. 180). Згідно висновку експертів № 26990/26991/22-32 від 17.01.2023 підпис від імені [PERSON] у графі «ПІДПИС___» у довіреності від 21.08.2019, яка посвідчена приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кравцовим О.О. та зареєстрована в реєстрі за № 466, виконаний не [PERSON] , а іншою особою. Рукописний запис « [PERSON] » у графі «ПІДПИС____» у довіреності від 21.08.2019, яка посвідчена приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кравцовим О.О. та зареєстрована в реєстрі за № 466, виконаний не [PERSON] , а іншою особою (т.3 а.с. 116-125). 16.09.2019 між [PERSON] , від імені якого на підставі довіреності діє [PERSON] (Сторона 1), та [PERSON] , від імені якої на підставі довіреності діє [PERSON] (Сторона 2), укладено договір міни, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Куксовою М.С. Згідно даного договору Сторона 1 передає Стороні 2 належну на праві приватної власності (одну другу) частину квартири [ADDRESS] в обмін на належні Стороні 2 на праві приватної власності частину житлового будинку [ADDRESS] , та належну на праві приватної власності земельну ділянку [ADDRESS] (т. 1 а.с.169-171). 09.07.2020 між [PERSON] («дарувальник») та [PERSON] («обдаровувана») укладено договір дарування, згідно якого дарувальник передає безоплатно у власність, а обдаровувана приймає в дар житловий будинок з господарськими будівлями, що знаходиться в [ADDRESS] , загальною площею 234,3 кв.м. Цей договір посвідчено приватним нотаріусом Городоцького районного нотаріального округу Шаповал Л.В. Як видно з даного договору, житловий будинок належить дарувальнику на підставі рішення Оболонського районного суду м.Києва від 22.08.2016 за № 756/1383/15-ц, договору міни, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Куксовою М.С. 16.09.2019 та зареєстрованого в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за реєстраційним номером майна 332255268212. Згідно п. 5 даного договору дарувальник свідчить, зокрема, що від обдаровуваної не приховано обставин, які мають істотне значення; щодо житлового будинку з господарськими будівлями відсутні судові спори; внаслідок дарування житлового будинку з господарськими будівлями не буде порушено прав та законних інтересів інших осіб, в тому числі неповнолітніх, малолітніх, непрацездатних дітей та інших осіб, яких дарувальних зобов`язаний утримувати за законом або договором; обтяжень, а також будь-яких прав у третіх осіб щодо житлового будинку немає (т. 1 а.с. 81-82). 09.07.2020 між [PERSON] («дарувальник») та [PERSON] («обдаровувана») укладено договір дарування, згідно якого дарувальник подарував, а обдаровувана прийняла земельну ділянку площею 0,1508 га, у зовнішніх межах згідно з планом, наданої для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), місцезнаходження якої є [ADDRESS] . Кадастровий номер земельної ділянки 6821282502:002:0008. Цей договір посвідчено приватним нотаріусом Городоцького районного нотаріального округу Шаповал Л.В. (т. 1 а.с. 83-84). Крім того, судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] з 08.11.2014 перебували в зареєстрованому шлюбі, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб, виданого відділом ДРАЦС Голосіївського районного управління юстиції у м.Києві 08.11.2014 (т.4 а.с. 73). [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого 06.10.2020 Київським міським відділом державної реєстрації смерті ЦМУМЮ (м.Київ) (т.4 а.с.71). V.Норми права, які застосував суд. Частина перша статті 16 ЦК України встановлює, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується і розпоряджається належним йому майном на свій розсуд (частина перша статті 317, частина перша статті 319 ЦК України). Відповідно до частин першої, другої статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.\~Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди\~(частина перша\~статті 638 ЦК України). \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої\~статті 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання вимог вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановленні частинами першою - третьою, п`ятою та шостою\~статті 203 цього Кодексу. Частинами першою, третьою\~статті 203 ЦК України\~передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Згідно статті 330 ЦК України якщо майно відчужене особою, яка не мала на це право, добросовісний набувач набуває право власності на нього, якщо\~\~відповідно до статті 388 цього Кодексу майно не може бути витребуване у нього. \~ \~ \~ \~За змістом статті 388 ЦК України якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно: 1) було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; 2) було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; 3) вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом. Якщо майно було набуте безвідплатно в особи, яка не мала права його відчужувати, власник має право витребувати його від добросовісного набувача у всіх випадках. Можливість витребування майна з володіння іншої особи законодавець ставить у залежність насамперед від змісту правового зв`язку між позивачем та спірним майном, його волевиявлення щодо вибуття майна, а також від того, чи є володілець майна добросовісним чи недобросовісним набувачем та від характеру набуття майна (оплатно чи безоплатно) ( постанова Великої Палати Верховного Суду від 02 листопада 2021 року у справі № 925/1351/19 (провадження № 12-35гс21). \~ \~ \~ \~У Постанові від 20.06.2023 у справі № 362/2707/19 Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку\~Верховного Суду України, викладеного в постановах від 02\~вересня 2015 року у справі № 6-1168цс15 та від 16 серпня 2017 року у справі № 6-54цс17, а також висновку Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду в постановах від 21 серпня 2018 року у справі № 757/32440/15-ц (провадження № 61-14437св18), від 05 вересня 2018 року у справі № 723/1983/16-ц (провадження № 61-22402св18) та від 20 січня 2021 року у справі № 2-4440/11 (провадження № 61-5464св20) про те, що витребувати можна лише індивідуально визначене майно або майно, яке виділено в натурі. ІV.Висновки суду. Як встановлено судом, договір міни від 16.09.2019 укладено між [PERSON] , від імені якого на підставі довіреності діє [PERSON] (Сторона 1), та [PERSON] , від імені якої на підставі довіреності діє Ващак Ольга Петрівна (Сторона 2). На підставі висновку експертів № 26990/26991/22-32 від 17.01.2023 встановлено, що підпис у довіреності від 21.08.2019, яка посвідчена приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кравцовим О.О. та зареєстрована в реєстрі за № 466, виконаний не [PERSON] , а іншою особою. Наведені обставини свідчать про те, що волевиявлення [PERSON] на укладення 16.09.2019 договору міни було відсутнє, що свідчить про недодержання вимог частини третьої\~статті 203 ЦК України. В подальшому зазначений правочин не був схвалений позивачкою. Отже,\~зазначений правочин\~є таким,\~що не\~вчинений,\~та,\~з огляду\~на положення\~частини першої\~статті 216\~ЦК України,\~не створює\~юридичних наслідків,\~крім тих,\~що пов`язані\~з його\~недійсністю. Таким чином, [PERSON] не мав права на підставі договорів дарування відчужувати 1/2 частину житлового будинку [ADDRESS] , та земельну ділянку кадастровий номер 6821282502:002:0008. Оскільки\~\~спірне майно належить позивачці на праві власності, відповідачка набула у власність зазначене майно безвідплатно на підставі договорів дарування від [PERSON] , який не мав права відчужувати таке майно, суд вважає, що права позивачки підлягають захисту шляхом пред`явлення вимоги про витребування цього майна від [PERSON] відповідно до ч.3 ст.388 ЦК України, що призводить до ефективного захисту порушених прав [PERSON] . \~ \~ \~ \~При вирішенні питання чи є [PERSON] добросовісним набувачем суд виходить з наступного. \~ \~ \~ \~За змістом частини п`ятої статті 12 Цивільного кодексу України добросовісність набувача презюмується, тобто незаконний набувач вважається добросовісним, поки не буде доведено протилежне. Під час розгляду справи не здобуто будь-яких доказів в підтвердження того, що відповідачка знала чи могла знати про наявність перешкод до вчинення [PERSON] договорів дарування. З таких обставин відсутні підстави вважати, що [PERSON] є недобросовісним набувачем майна за договорами дарування. \~ \~ \~ \~На підставі наведеного, враховуючи, що [PERSON] не мав права відчужувати на підставі договорів дарування 1/2 частину житлового будинку (а не будинок в цілому) [ADDRESS] , та земельну ділянку кадастровий номер 6821282502:002:0008, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Outcome: dismissed