Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-19 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог та доводів позивача \~ \~ \~ \~ Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до Територіальної громади в особі Харківської міської ради, [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, який в подальшому уточнила та в якому остаточно просить суд визначити їй, [PERSON] , додатковий строк у 2 місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . В обґрунтування пред`явлених позовних вимог посилалася, що [INFO] помер її чоловік [PERSON] . Зазначила, що після його смерті вона, як спадкоємець першої черги, звернулася до П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори з метою прийняття спадщини, де їй пояснили, що вона має зібрати відповідні документи та подати їх до нотаріуса. Зазначила, що у листопаді 2021 року вона захворіла на короновірус (Covid-19) та перебувала на стаціонарному лікуванні у КНП «Міська клінічна багатопрофільна лікарня №25», після чого в неї загострилися інші хронічні хвороби, а саме - хвороба серця та набряк ніг. Протягом 2021-2023 років позивач десять разів перебувала на стаціонарному лікуванні у лікарнях міста Харкова, останній раз з 01.03.2023 по 29.03.2023 у «Міській клінічній лікарні №2 імені проф. О.О. Шалімова», де їй ампутували пальці ніг. У липні 2023 року вона звернулася із заявою про прийняття спадщини та відповідними документами до нотаріальної контори, проте 14.07.2023 державний нотаріус Харківської міської державної нотаріальної контори Авер`янова Л.П. прийняла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки позивач пропустила строк на прийняття спадщини. Крім того, Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», який введений в дію Законом України № 2102-ІХ від 24.02.2022 «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. У подальшому строк дії воєнного стану в Україні постійно продовжувався та діє досі. На думку позивача, вказана ситуація впливає на стабільність роботи всіх державних органів, у тому числі нотаріальних контор, оскільки чисельна кількість нотаріусів не здійснювали свою діяльність. Посилалася, що саме вказані обставини заважали їй своєчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. З огляду на викладене, просить суд визнати поважними причини пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини та визначити додатковий строк на подання такої заяви тривалістю у два місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили. Аргументи учасників справи 18 жовтня 2023 року від відповідача Харківської міської ради в особі представника Громова О.В., який діє в порядку самопредставництва, надійшов відзив на позовну заяву [PERSON] , в якому представник відповідача просить відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. В обґрунтування висловленої позиції зазначив, що Харківська міська рада вважає, що позивач у справі не надав суду належних і допустимих доказів ані на підтвердження фактичного прийняття спадщини, ані на підтвердження причин пропуску строку для її прийняття, а наведені позивачем причини пропуску цього строку не свідчать про наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для вчинення дій, пов`язаних із прийняттям спадщини. Зазначає, що посилання позивача на відсутність можливості з`явитися до нотаріуса внаслідок важкої хвороби є необґрунтованою, оскільки нотаріальні дії можуть бути вчинені поза приміщенням нотаріальної контори, наприклад, за місцем мешкання особи або у медичному закладі, а повне обмеження руху позивача, відповідно до наданих медичних документів, відбулося в квітні 2023 року, тобто вже після спливу строку для подання заяви про прийняття спадщини. Посилається, що твердження позивача, що чисельна кількість нотаріусів не здійснювали свою діяльність у період воєнного стану, не може бути поважною причиною для визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки вона мала можливість звернутися до будь-якого нотаріусу України незалежно від фактичного місця мешкання, у тому числі, поштовим зв`язком. На підставі викладеного просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. 25 жовтня 2023 року від позивача [PERSON] надійшла відповідь на відзив, в якій вона посилається, що доводи, зазначені у відзиві на позовну заяву є необґрунтованими та надуманими. Позивач зазначає, що нею було подано до суду копії всіх виписок з медичної документації, які підтверджують факт того, що вона тривалий час перебувала на лікарняних у стаціонарному режимі, а тому не мала змоги самостійно прийти до нотаріуса. На думку позивача, її тривала хвороба та введення в країні воєнного стану є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини, а тому просить суд задовольнити її позовні вимоги. Від представника третьої особи - завідувача П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Вікторії Зімніцької надійшла заява про розгляд справи за відсутності їх представника. Рух справи Московський районний суд м. Харкова ухвалою від 24 липня 2023 року залишив позовну заяву [PERSON] без руху, установив позивачці строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків 10 днів з дня вручення копії ухвали. Московський районний суд м. Харкова ухвалою від 03 серпня 2023 року відкрив провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначив проведення підготовчого засідання. Московський районний суд м. Харкова ухвалою від 21 вересня 2023 року підготовче провадження по справі закрив, призначив справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні з викликом учасників справи. Позивачка [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила задовольнити їх в повному обсязі, в обґрунтування позовних вимог посилалася на обставини, як вони зазначені у позовній заяві. Зазначила, що після смерті чоловіка вона сильно хворіла, за період з 2021 року вона двічі була в реанімації, в неї була внутрішня кровотеча та їй робили переливання крові, внаслідок чого їй довелось ампутувати чотири пальці ніг. Крім того, вона має серцеву хворобу та страждає на цукровий діабет. Через такий стан здоров`я вона не мала змоги звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Після початку повномасштабного вторгнення рф на територію України вона була переконана, що строки для подання заяви про прийняття спадщини зупиняються. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні зазначив, що він не заперечує проти задоволення позовних вимог [PERSON] . Представник відповідача Харківської міської ради Громов О.В. у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позовних вимог позивача в повному обсязі. Зазначив, що позивач не надав належних та допустимих доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, а наведені позивачем причини пропуску цього строку не свідчать про наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для вчинення дій, пов`язаних із прийняттям спадщини. Представник П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори у судове засідання не з`явився, від завідувача П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Вікторії Зімніцької надійшла заява про розгляд справи за відсутності їх представника. За правилами п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд, беручи до уваги, що представник третьої особи належним чином та своєчасно сповіщений про дату, час і місце розгляду справи, надав суду заяву про розгляд справи представника П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори, вважає за можливе проводити розгляд заяви за відсутності представника третьої особи. При цьому суд зважає на присутність у судовому засіданні позивачки [PERSON] відповідача [PERSON] , представника відповідача Харківської міської ради Громова О.В. та відсутність їх заперечень щодо розгляду справи за відсутності представника третьої особи, який не з`явився в судове засідання. Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин Як установлено судом, [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , що знаходить своє підтвердження копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , повторно виданого Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції 23 травня 2023 року, про що 22 жовтня 2021 року складено відповідний актовий запис № 20233 (а.с. 10). Зі змісту копії свідоцтва про укладення шлюбу, виданого 19 жовтня 1991 року Московським відділом РАЦС м. Харкова, убачається, що 19 жовтня 1991 Московським відділом РАЦС м. Харкова зареєстровано шлюб, укладений між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , про що складено відповідний актовий запис № 1831. Після державної реєстрації шлюбу [PERSON] змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с. 8). Виходячи з наведеного, знаходить своє підтвердження обставина того, що [PERSON] , позивач у справі, була дружиною [PERSON] , який помер [INFO] . 14 липня 2023 року державний нотаріус П`ятої Харківської державної нотаріальної контори Людмила Авер`янова прийняла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, згідно з якою [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлого [INFO] [PERSON] . Вказану постанову державний нотаріус обґрунтовує тим, що [PERSON] було пропущено строки подачі заяви про прийняття спадщини, передбачені ст. 1270 ЦК України. Також роз`яснено, що для продовження строку для прийняття спадщини [PERSON] необхідно звернутися до суду (а.с. 12). Відповідно до Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №73207270, виданого 14.07.2023 П`ятою Харківською міською державною нотаріальною конторою, до спадкового реєстру внесено реєстраційний запис щодо зареєстрованої спадкової справи за №70940276 від 14.07.2023 (а.с. 11). З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] , [INFO] , за період з 03.11.2021 по 29.03.2023 неодноразово проходила стаціонарне лікування з такими діагнозами: СДС змішана форма ІІІ В за Вагнером; остеомієліт І-ІІ пальців лівої та ІІ-ІІІ пальців правої стоп; ІХС стабільна стенокардія напруження ФК ІІІ, гіпертонічна хвороба ІІ ст.; цукровий діабет ІІ тип, середньої тяжкості; коронавірусна хвороба COVID-19, перебіг середньої тяжкості; гіперхолестеринемія; виразкова хвороба ДПК; варикозне розширення вен нижніх кінцівок; гостра шлункова-кишкова кровотеча; гіпертензивне серце (гіпертрофія ЛШ); постійна форма фібриляції передсердь тахісистолічний варіант; відносна недостатність мітрального і трикуспідального клапанів 2+; легенева гіпертензія, ІІ група; двосторонній гідроторакс; хронічна хвороба нирок ІІІ ст.; гіпертензивна нефропатія; діабетична стопа; синдром Мелорі-Вейса (а.с. 13-38). Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. За правилами ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання поважності причин пропущення позивачем шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Стаття 1 Першого протоколу до Конвенції містить три окремі норми: перша, що виражається в першому реченні першого абзацу та має загальний характер, закладає принцип мирного володіння майном. Друга норма, що міститься в другому реченні того ж абзацу, охоплює питання позбавлення права власності та обумовлює його певними критеріями. Третя норма, що міститься в другому абзаці, визнає право договірних держав, серед іншого, контролювати використання майна в загальних інтересах. Друга та третя норми, які стосуються конкретних випадків втручання у право мирного володіння майном, повинні тлумачитися у світлі загального принципу, закладеного першою нормою. Перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним. Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля. Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар. Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть (EAST WEST ALLIANCE LIMITED v. UKRAINE, № 19336/04, § 166-168, ЄСПЛ, від 23 січня 2014 року). Разом з тим, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, у тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Проте, законодавство не встановлює конкретного переліку поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, і такі причини оцінюються судом на власний розсуд в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи. Головною ознакою поважних причин є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини. Рішення суду може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Оскільки позивачка з 03.11.2021 по 29.03.2023 систематично проходила стаціонарне лікування, у зв`язку із наявними в неї численними тяжкими захворюваннями, що, у тому числі, супроводжувалися внутрішньою кровотечею та ампутацією пальців нижніх кінцівок, суд вважає поважними наведені нею причини пропуску строку подачі заяви для прийняття спадщини. Окрім того, Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» постановлено ввести в Україні воєнний стан із 5 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Законом України № 2102-ІХ від 24 лютого 2022 року «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» відповідно до пункту 31 частини першої статті 85 Конституції України та статті 5 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Верховною Радою України вказаний вище указ було затверджено. У подальшому строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався Указами Президента України, зокрема Указом Президента України № 451/2023 від 26 липня 2023 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України № 3275-IX від 27.07.2023, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб, та такий продовжує діяти на теперішній час. Вказані обставини, на думку суду, перешкодили [PERSON] , як спадкоємиці за законом, вчасно звернутись із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини. Відмова позивачці у наданні строку для вступу у спадщину буде непропорційним втручанням у її право на отримання у власність спадкового майна. При цьому суд зазначає, що позивачка в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи. Ураховуючи, що після смерті [PERSON] позивачка є спадкоємицею за законом, позивачка вчасно не звернулася до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини через наявні в неї об`єктивні обставини, а територіальна громада не зверталася до суду із заявою про визнання спадщини відумерлою, а тому причини, через які позивачка пропустила строк для прийняття спадщини, суд визнає поважними. Що стосується посилань представника відповідача у відзиві на позовну заяву на те, що, позивач у справі не надав суду належних і допустимих доказів ані на підтвердження фактичного прийняття спадщини, ані на підтвердження причин пропуску строку для її прийняття, то такі твердження спростовуються матеріалами справи. Незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог, як про це дійшов висновку Верховний Суд у складі Касаційного цивільного суду в постанові, прийнятій 17.10.2018 по справі №681/203/17-ц. Таким чином,\~з метою\~недопущення порушення\~спадкових прав\~позивачки [PERSON] \~та відповідно\~відновлення її\~законних прав\~як спадкоємця\~в порядку\~спадкування за\~законом,\~що відповідатиме\~верховенству права,\~суд вважає\~за необхідне\~визначити позивачці\~строк у\~два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, як про це просила у пред`явленому позові та у судовому засіданні [PERSON] , буде достатнім строком для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. На підставі викладеного,

Outcome: approved