Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-21 00:00:00

Позивач у червні 2023 року звернувся до суду з позовною заявою до відповідача про стягнення заборгованості. Свої вимоги мотивував тим, що [PERSON] звернулась до АТ КБ «ПРИВАТБАНК» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав Заяву № б/н від 24.06.2020, згідно якої отримала кредит, який 08.12.2021 було збільшено до 25 000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Позивач свої зобов`язання за договором виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу кредит у розмірі, встановленому договором. Відповідач не надав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору. Згідно розрахунку заборгованості за кредитним договором загальна заборгованість відповідача за невиконання умов договору станом на 14.02.2023 становить 31 496,08 грн. Ухвалою від 08.06.2023 відкрито провадження у справі з призначенням проведення розгляду в порядку спрощеного позовного провадження у цивільній справі без повідомлення сторін. Згідно вимог ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Відповідно до ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, справи, що виникають з трудових відносин, а також може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. За змістом ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Копія ухвали про відкриття провадження у справі та копія позовної заяви з додатками двічі надсилалися відповідачу на адресу її місця реєстрації, проте поверталися до суду без вручення адресату, з відміткою "за закінченням терміну зберігання". Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 23.01.2023 у справі № 496/4633/18 листи, що повернулися з відміткою довідкою поштового відділення про причину повернення - «за закінченням терміну зберігання» або «інші причини», є належно врученими. Звісно ж, за умови, що їх було направлено на адресу, вказану в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (щодо юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців) або на адресу місця реєстрації (щодо фізичних осіб) чи на адресу, самостійно зазначену стороною як адреса для листування. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без участі сторін за наявними у справі матеріалами. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні фактичні обставини та відповідні докази, приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що 24.06.2020 відповідачем була підписана Заява № б/н на отримання кредиту, розмір якого 08.12.2021 було збільшено до 25 000,00 грн., у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку. 14 червня 2018 року у зв`язку зі зміною типу акціонерного товариства змінено назву позивача - Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» на Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк». Згідно розрахунку заборгованості за договором № б/н від 24.06.2020 року загальна заборгованість відповідача за невиконання умов договору станом на 14.02.2023 року становить 31496,08 грн., що складається із: заборгованості за тілом кредиту у сумі 25821,17 грн. та заборгованості за просроченими відсотками у сумі 5674,91 грн. Разом із тим, у матеріалах справи містяться витяг з Тарифів обслуговування кредитної картки «Універсальна», «Універсальна, 30 днів пільгового періоду», Умови та Правила надання банківських послуг в Приватбанку, Паспорт споживчого кредиту (тип кредитного продукту: Універсальна, Універсальна ГОЛД, картка Platinum, картка MC World BlackEdition, картка Visa Signature, картка MC WorldElite, картка Visa Infinite). Таким чином, між сторонами склались кредитні правовідносини, які регулюються параграфом 2 (кредит) глави 71 ЦК України. Відповідно до ст. 526, 527, 530 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. Згідно з ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ч. 2 ст. 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Згідно з ч. 1 ст. 1048 цього Кодексу позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Відповідно до ч. 1 ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно з ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 551 ЦК України визначено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Таким чином, кредитодавець взяті на себе зобов`язання за спірним кредитним договором виконав та надав грошові кошти відповідачу у вигляді кредитного ліміту на кредитну картку. Тобто виконав зі своєї сторони умови договору, у відповідності до ч.1 ст.1054 ЦК України. Щодо виконання зобов`язань за кредитним договором із сторони відповідача, то остання ухиляється від їх виконання. Попри те, суд критично оцінює доказ доданий до матеріалів справи, а саме паспорт споживчого кредиту, який містить відомості щодо процентів, виходячи з наступних мотивів. 24 червня 2020 року відповідач підписала паспорт споживчого кредиту, в якому підтвердила, що отримала та ознайомилась з інформацією про умови кредитування та орієнтовну загальну вартість кредиту, наданих виходячи із обраних нею умов кредитування. Паспорт споживчого кредиту, містить умови кредитування для різних кредитних продуктів - Універсальна, Універсальна ГОЛД, картка Platinum, картка MC World BlackEdition, картка Visa Signature, картка [NUMBER] , картка Visa Infinite. Зазначена в цьому паспорті інформація зберігає чинність та є актуальною до 09.07.2020, тобто має тимчасовий характер. Умови договору про споживчий кредит можуть відрізнятися від інформації, наведеної в цьому паспорті споживчого кредиту, та будуть залежати від проведеної кредитодавцем оцінки кредитоспроможності споживача з врахуванням, зокрема, наданої ним інформації про майновий та сімейний стан, розмір доходів тощо. Разом із тим, паспорт споживчого кредиту містить інформацію щодо реальної річної процентної ставка та орієнтовної загальної вартості кредиту для споживача. Отже, враховуючи наведене суд прийшов до переконання про те, що із поданого паспорта споживчого кредиту не встановлено який саме тип кредитного продукту, сплату процентів за користування кредитними коштами відповідачем прийняті, як і не містить такої інформації вказана анкета-заява з посилання на паспорт споживчого, кредиту, як складову договору, а тому суд не бере до уваги цей доказ. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 2 ст. 81 ЦПК України). Відповідно до ч. ч. 5, 6 ст. 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Враховуючи наведене, суд прийшов до висновку, що відповідач взятих на себе кредитних зобов`язань в строки передбачені договором кредиту належним чином не виконала, а тому суд приходить до переконання, що позовні вимоги позивача про стягнення з відповідача заборгованості за договором кредиту є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню та становлять у розмірі 25 821,17 грн заборгованості за простроченим тілом кредиту, а щодо частини вимог про стягнення відсотків слід відмовити за недоведеністю. Позовні вимоги підлягають задоволенню частково (25 821,17 грн.), а саме у розмірі 81,98% (25821,17 х 100 : 31496,08). А тому судовий збір за розгляд справи у пропорційному розмірі - 2200,34 грн. слід покласти на відповідача (2684,00:100 х 81,98%). Таким чином, з відповідача слід стягнути судовий збір, пропорційно розміру задоволених позовних вимог у сумі 2200,34 грн.

Outcome: partial