Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-22 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини яким вказав, що [INFO] померла його мати [PERSON] . Заповіту вона не залишила. Позивач вказав, що він належить до першої черги спадкоємців за законом і має право на успадкування майна матері. Крім нього, після покійної є ще спадкоємець першої черги за законом, це її син відповідач по справі, однак останній на спадщину не претендує. [PERSON] вказав, що він вчасно не подав заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори, оскільки йому не було відомо про те, що матері належало право на земельну частку (пай) у землі, яка перебувала у колективній власності КСП ім. Федорова Володимирського (Локачинського) району Волинської області, розміром 3,93 га в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі, відповідно до сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ВЛ № 0045114. У зв`язку із вищевказаним [PERSON] пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини, тож просив суд визначити для нього додатковий строк, тривалістю в три місяці, для подання до нотаріальної заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Представник позивача адвокат Жук М.В. надала суду заяву, якою просила суд проводити розгляд справи без її участі та участі позивача, заявлені вимоги підтримала. Відповідач надав суду заяву, якою позов визнав, не заперечував проти його задоволення, просив проводити розгляд справи без його участі. З урахуванням вищевикладеного, суд вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних доказів. Процесуальні дії суду під час судового розгляду. 03.08.2023 року ухвалою Володимир-Волинського міського суду Волинської області позовну заяву [PERSON] було прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. 03.10.2023\~року підготовче\~провадження у\~справі було\~закрито та\~призначено справу\~до судового\~розгляду по\~суті у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду. Судом встановлено наступні факти та відповідні правовідносини: Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 31.12.1968 року Льотничівською сільською радою Володимир-Волинського району Волинської області, свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 02.08.2016 року Володимир-Волинським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Волинській області, позивач є сином [PERSON] , яка померла [INFO] . Статтею 1217 ЦК України встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або законом. Згідно вимог\~ст.\~1223\~ЦК України,\~право на\~спадкування мають\~особи,\~визначені у\~заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265\~цього Кодексу. Як вбачається з листа Володимирської державної нотаріальної контори Волинської області № 813/01-16 від 09.08.2023 року, спадкова справа після [PERSON] , яка померла [INFO] , не заводилася. [PERSON] після померлої до органів нотаріату із заявою про прийняття спадщини він не звертався, а тому вважається таким, що не прийняв спадщину. Отже, позивач є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Згідно ст. 1270 ЦК України,\~ для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до\~положеньст. 1220,\~1222,\~1270 ЦК України, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Отже, перебіг шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] розпочався в день відкриття спадщини [INFO] та закінчився 01.02.2017 року. У визначений законом строк позивач не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , мотивуючи це тим, що йому не було відомо про наявність спадкового майна після матері. Про наявність у покійної земельної права на земельну частку (пай) він дізнався лише нещодавно. 30.05.2023 року листом 29-3-0-331-232/14-23 Відділ №1 Управління надання адміністративних послуг Головного управління Держгеокадастру Волинської області проінформувало адвоката Жук М.В. про те, що [PERSON] на підставі сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ВЛ №0045114 належить право на земельну ділянку площею 3,93 умовних кадастрових гектарів із земель колишнього КСП ім. Федорова. Листом № 716/01-16 від 11.07.2023 року державним нотаріусом Володимир-Волинської державної нотаріальної контори позивачу було роз`яснено про необхідність звернутися до суду із позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , у зв`язку з його пропуском. Вирішуючи питання щодо визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після померлої матері, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому виходить з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Виходячи з правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Відповідно до ч. 1, 3\~ ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Підсумовуючи вищевикладене, дослідивши матеріали справи, зважаючи на те, що на час відкриття спадщини та протягом строку, встановленого\~ для\~ її прийняття [PERSON] не міг у встановлений законодавством строк звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини \~ після смерті матері, оскільки був необізнаний про наявність\~спадкового майна,суд дійшов висновку, що причини пропуску позивачем строку на прийняття спадщини є поважними. З огляду на те,\~ що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини,\~ в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, останній не може захистити своє право, при цьому, позивач вважається таким, що прийняв спадщину шляхом постійного проживання разом зі спадкодавцем, а відповідач проти позову не заперечує, тож суд дійшов висновку про необхідність визначення [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері. На підставі викладеного,

Outcome: approved