Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-27 00:00:00

01 вересня 2023 року заявник звернувся до суду з заявою, в якій просив постановити додаткове рішення по справі, яким стягнути на користь АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (65031, м. Одеса, вул. М.Боровеького 28-Б, код ЄДРПОУ 00131713) з [PERSON] ( [INFO] , РНОКПП - невідомий, який мешкає за адресою: [ADDRESS] ) та [PERSON] ( [INFO] , РНОКПП - невідомий, яка мешкає за адресою: [ADDRESS] ) витрати на правничу допомогу в сумі 10\~000,00 гривень. В обґрунтування\~своїх вимог\~посилається на\~те,\~що рішенням\~суду від\~26.10.2023\~року по\~справі №\~947/30149/22\~позовні вимоги\~АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА\~«ДТЕК ОДЕСЬКІ\~ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» було\~задоволено. Проте, в рішенні суду не було вирішено питання щодо розподілу витрат на професійну правничу допомогу. Заявник стверджує, що у зв`язку з судовим розглядом сторона позивача понесла судові витрати, у зв`язку з чим заявник просить стягнути з відповідачів вказані витрати у розмірі 10 000 грн. 27 листопада 2023 року представник відлповідачів [PERSON] та [PERSON] [PERSON] до канцелярії суду надав клопотання в якому просив зменшити розмір витрат на правничу допомогу відповідно до складності справи та матеріального становища відповідачів. Сторони по справі у судове засідання не з`явились, представник заявника/позивача АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» - Калініченко Сергій Миколайович надав до суду заяву про розгляд заяви без його участі. Суд, ознайомившись з матеріалами справи вважає, що заява підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного. У судовому засіданні встановлено, що 20 грудня 2022 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив ухвалити рішення, яким: стягнути на\~користь АТ\~«ДТЕК ОДЕСЬКІ\~ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (65031,\~м.\~Одеса,\~вул.\~М.Боровеького\~28-Б,\~код ЄДРПОУ\~00131713)\~з гр.\~ [PERSON] ( [INFO] ,\~РНОКПП -\~невідомий,\~який мешкає\~за адресою:\~ [ADDRESS] )\~та гр.\~ [PERSON] ( [INFO] ,\~РНОКПП -\~невідомий,\~яка мешкає\~за адресою:\~ [ADDRESS] )\~солідарно:\~-\~заборгованість за\~необліковану електричну\~енергію в\~розмірі 202194,53\~грн.\~-\~на п/р\~ [NUMBER] \~в АТ\~«ПУМБ»,\~МФО 334851,\~код ЄДРПОУ\~00131713;\~та витрати\~по сплаті\~судового збору\~у розмірі\~3032,92\~грн.\~-\~на п/р\~ [NUMBER] \~в АТ\~«ПУМБ»,\~МФО 334851,\~код ЄДРПОУ\~00131713. Рішенням Київського\~районного суду\~м.\~Одеси від\~26.10.2023\~року позов\~АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА\~«ДТЕК ОДЕСЬКІ\~ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» було задоволено. Стягнуто на користь АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» з [PERSON] та гр. [PERSON] солідарно заборгованість за необліковану електричну енергію в розмірі 202 194,53 грн. Стягнуто в\~рівних частках\~з [PERSON] та гр. [PERSON] на користь АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» витрати по сплаті судового збору у розмірі 3032,92 гривень. Відповідно до ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали доказі і давали пояснення, не ухвалено рішення; суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми/присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати; судом не вирішено питання про судові витрати; суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 430 цього Кодексу. Заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення. Суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. У разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви. Додаткове рішення або ухвалу про відмову в прийнятті додаткового рішення може бути оскаржено. Відповідно до ч. 3 ст.141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обгрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; і поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необгрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Частиною 8 ст. 141 ЦПК України передбачено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Отже, аналізуючи норми ЦПК України щодо визначення розміру судових витрат та їх розподілу між сторонами можна зробити висновок, що ЦПК України передбачено такі критерії визначення та розподілу судових витрат: 1) їх дійсність; 2) необхідність; 3) розумність їх розміру, з урахуванням складності справи та фінансового стану учасників справи. Верховний Суд в Постанові від 10.06.2021 року по праві № 820/479/18 зазначив, що як вказано у Рішенні Конституційного Суду України від 30 вересня 2009 року № 23рп/2009, правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах тощо. Вибір форми та суб`єкта надання такої допомоги залежить від волі особи, яка бажає її отримати. Право на правову допомогу - це гарантована державою можливість кожної особи отримати таку допомогу в обсязі та формах, визначених нею, незалежно від характеру правовідносин особи з Іншими суб`єктами права. При цьому необхідно враховувати, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківській документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також їх розрахунку є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. Так у позовній заяві АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» було заявлено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи, поряд з іншими - витрати на правничу допомогу в сумі 10000,00 грн. До позовної заяви було додано копію договору № 137-ОЕМ про надання правової допомоги від 25 вересня 2020 року, згідно якого правова допомога АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» надається АДВОКАТСЬКИМ ОБ`ЄДНАННЯМ «ПЕРШИЙ РАДНИК». На підтвердження витрат на правничу допомогу у справі № 947/30149/22 АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» надало Акт надання послуг № 296 від 23 жовтня 2023 р., що містить детальний опис робіт (наданих послуг) та їх вартість. Разом з тим, процесуальним законодавством передбачено механізм зменшення розміру витрат на професійну правничу допомогу адвоката шляхом подання відповідного клопотання. Слід зауважити, що на сторону, яка подає клопотання про зменшення витрат, покладено обов`язок доведення неспівмірності витрат. Так, в питанні зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу варто враховувати висновки Об`єднаної Палати Верховного Суду у справі № 922/445/19, в якому, серед іншого наголошено, що: - зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу, які підлягають розподілу, можливе виключно на підставі клопотання іншої сторони щодо неспівмірності заявлених іншою стороною витрат із складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт; - суд з огляду на принципи диспозитивності та змагальності не може вирішувати питання про зменшення суми судових витрат на професійну правову допомогу, що підлягають розподілу, з власної ініціативи; - суд (за клопотанням сторони або з власної ініціативи) з врахуванням критеріїв ч. ч. 5-7, 9 ст.129 ГПК України, може відступити від вказаного загального правила при вирішенні питання про розподіл витрат на правову допомогу та не розподіляти такі витрати повністю або частково на сторону, не на користь якої ухвалено рішення, а натомість покласти їх на сторону, на користь якої ухвалено рішення Подібні висновки можна також зустріти в ряді постанов Верховного Суду, зокрема, у справі № 922/3436/20, у справі № 910/7586/19, у справі № 910/16803/19. Таким чином, суд при вирішенні питання про стягнення витрат на професійну правничу допомогу перевіряє чи подавалось від іншої сторони клопотання про зменшення витрат і наскільки таке клопотання є обґрунтованим відносно критерію неспівмірності заявленого розміру витрат. Суд приймає до уваги те, що відповідач [PERSON] є інвалідом першої групи, відповідач [PERSON] , пенсіонер, отримує мінімальну пенсію. Таким чином, враховуючи виконані роботи, принципи співмірності та розумності судових витрат, а також матеріальне становище Відповідачів суд дійшов висновку про необхідність стягнення з відповідачів на користь позивача 7000,00 гривень витрат на професійну правничу допомогу. На підставі викладеного та

Outcome: partial