Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-13 00:00:00

І. Стислий виклад позицій сторін: позивачка за первісним позовом [PERSON] звернулась до суду із позовом (а.с. 1-4), в якому просить визнати за нею в порядку спадкування право власності на 2/3 частки житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] , який розташований на земельній ділянці кадастровий номер 2622086201:01:005:0826, площею 0,0500 га, після смерті [PERSON] , який помер [INFO] та [PERSON] , яка померла [INFO] . Позовні вимоги мотивує тим, що її померлому [INFO] дідусю [PERSON] та її померлому [INFO] батьку [PERSON] належало по 1/2 частці житлового будинку із господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Після смерті її дідуся [PERSON] , належну йому 1/2 частку вказаного вище будинковолодіння успадкували її бабуся (дружина померлого дідуся) [PERSON] та її померлий батько [PERSON] . Її бабуся [PERSON] померла [INFO] . Після смерті останньої належну їй частку будинку успадкував [PERSON] . Отже, її батьку [PERSON] почав належати весь будинок. За життя [PERSON] свої спадкові права належним чином не оформив. Після його смерті спадкоємцями будинку стали: вона (1/3 частки); її рідна сестра [PERSON] (1/3 частки) та їхня мати [PERSON] (1/3 частки). [PERSON] померла [INFO] і після її смерті відкрилась спадщина на належну їй 1/3 частку будинковолодіння, спадкоємцями якої стали вона та її рідна сестра [PERSON] . Остання відмовилась від прийняття спадщини на її користь. Звернувшись до нотаріуса для отримання свідоцтва про право власності на 2/3 частки будинковолодіння їй було відмовлено у зв`язку із тим, що нею не було подано правовстановлюючих документів належності цього майна спадкодавцеві. Однак, за життя померлими спадкодавцями такі документи не були виготовлені, а тому вона змушена звертатись до суду із даним позовом, оскільки не має можливості оформити свої спадкові права. Відповідачка за первісним позовом [PERSON] подала зустрічний позов (а.с. 53-56), в якому просить визнати за нею в порядку спадкування право власності на 1/3 частку житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] , який розташований на земельній ділянці кадастровий номер 2622086201:01:005:0826, площею 0,0500 га, після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . В обґрунтування зустрічних позовних вимог відповідачка позивачка [PERSON] посилається на вищевказані обставини, що і позивачка відповідачка [PERSON] . Зазначає, що після смерті її батька [PERSON] відкрилась спадщина на належне йому майно. Вона є спадкоємицею 1/3 частки будинковолодіння і звернувшись до нотаріуса для отримання свідоцтва про право власності на спадкове майно їй було відмовлено у зв`язку із тим, що нею також не було подано правовстановлюючих документів на це майно. Таких документів у неї немає, оскільки її батько за життя належним чином не оформив свої права на вищезазначений житловий будинок. У підготовче судове засідання позивачка [PERSON] та її представниця - адвокатка Кобилинець Т.В. не з`явивлись. Від позивачки [PERSON] 14.11.2023 надійшла заява (а.с. 87), в якій вона просить розгляд справи проводити без її участі та участі її представника, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Зустрічний позов визнає. Відповідачка позивачка [PERSON] у підготовче судове засідання не з`явилась, 27.10.2023 через канцелярію суду подала заяву (а.с. 46), в якій просить розгляд справи проводити без її участі. Зазначила, що первісний позов визнає, не заперечує щодо його задоволення. ІІ. Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії у справі: ухвалою суду від 19.09.2023 відкрито провадження у даній справі та призначено підготовче судове засідання за участю сторін. Відповідачка за первісним позовом [PERSON] 16.10.2023 через канцелярію суду подала зустрічний позов. 17 жовтня 2023 року позивачка [PERSON] на електронну пошту суду надіслала заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку із перебуванням її представниці у відпустці. 27 жовтня 2023 року відповідачка за первісним позовом [PERSON] через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи без її участі, відсутності заперечень щодо прийняття її зустрічного позову до спільного розгляду із первісним позовом та про визнання первісного позову. Ухвалою суду від 27.10.2023 прийнято зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності на спадкове майно до спільного розгляду з первісним позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності на спадкове майно. Відповідачці за зустрічним позовом - [PERSON] в строк до п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали та зустрічної позовної заяви запропоновано подати відзив на зустрічний позов, підготовче судове засідання відкладено на 08.30 год 14.11.2023. 14 листопада 2023 року позивачка [PERSON] через канцелярію суду подала заяву, в якій просить розгляд справи проводити без її участі та участі її представниці. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Згідно з вимогами ч. 4 ст. 206 ЦПК України, судом перевірено, що визнання відповідачкою за первісним позовом [PERSON] та відповідачкою за зустрічним позовом [PERSON] позовних вимог не суперечить закону, не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Враховуючи, що відповідачка за первісним позовом - [PERSON] та відповідачка за зустрічним позовом - [PERSON] позовні вимоги визнали, визнання ними позову не суперечить їхнім інтересам, тому суд приймає визнання ними позову та приходить висновку про можливість ухвалення рішення у підготовчому судовому засіданні. Оскільки сторони в судове засідання не з`явивлись, суд ухвалює рішення без участі сторін та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, на підставі наявних матеріалів справи, що відповідає положенню ч. 2 ст. 247 ЦПК України. ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин: матеріалами справи встановлено, що [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] (а.с. 12) належала 1/2 частка житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Інша 1/2 частка даного житлового будинку згідно із договором дарування від 01.03.1979 (а.с. 10-11) належала [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] (а.с. 13). Після смерті [PERSON] , спадкоємцями належної йому 1/2 частки будинку стали: [PERSON] як дитина спадкодавця та [PERSON] як дружина спадкодавця, яка його пережила. Остання померла [INFO] (а.с. 15). [PERSON] успадкував належну їй частку будинку і став власником 1/1 частки даного будинку. Після смерті [PERSON] спадкоємцями за законом стали: позивачка відповідачка [PERSON] (1/3 частка), відповідачка позивачка [PERSON] (1/3 частка), як діти спадкодавця та [PERSON] як дружина спадкодавця, яка його пережила. [PERSON] померла [INFO] і після її смерті відкрилась спадщина на належну їй 1/3 частку будинку, спадкоємцями якої стали позивачка відповідачка [PERSON] та відповідачка позивачка [PERSON] . Відповідачка - позивачка [PERSON] відмовилась від прийняття спадщини після смерті [PERSON] на користь позивачки відповідачки [PERSON] . Таким чином, позивачка відповідачка [PERSON] стала спадкоємицею 2/3 частки будинку, а відповідачка позивачка [PERSON] стала спадкоємицею 1/3 частки цього ж будинку. Спадкові справи зареєстровані, що підтверджується витягами про реєстрацію у Спадковому реєстрі (а.с. 17, 18, 66). Однак, звернувшись до нотаріуса із заявами про видачу їм свідоцтв про право власності на 2/3 частки та 1/3 частки будинку їм відмовлено, у зв`язку із відсутністю правовстановлюючих документів, що підтверджується постановами про відмову у вчинені нотаріальної дії (а.с. 16, 65). Таким чином, між сторонами виник спір з приводу визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] та після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . ІV. Оцінка суду: дослідивши докази, надані на обґрунтування позовних вимог, з`ясувавши таким чином фактичні обставини справи, беручи до уваги визнання сторонами первісного позову та зустрічного позову, суд приходить висновку, що первісний позов та зустрічний підлягають задоволенню з таких підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ст. 4 ЦПК України). Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України, способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права. Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Положеннями ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Позивачкою за первісним позовом [PERSON] та позивачкою за зустрічним позовом [PERSON] доведено належними та допустимими доказами, що їхнім батькам [PERSON] та [PERSON] належало будинковолодіння, яке знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Останні за життя не оформили у встановленому законом порядку свої спадкові права та не отримали правовстановлюючих документів на це майно. Як визначено ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Після смерті [PERSON] та [PERSON] відкрилася спадщина на належне їм майно. Згідно зі ч. 1 ст. 1218 ЦК України,\~ до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно з ст. 1268 ЦК України, спадщина належить спадкоємцеві, незалежно від часу прийняття спадщини. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно з ч. 1 ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Позивачки за первісним та зустрічними позовами звернувшись до нотаріуса за видачею їм свідоцтв про право на спадщину, яку вона прийняла після смерті своїх батьків, однак у видачі свідоцтв про право власності на спадщину їй відмовлено у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на майно. Як роз`яснено у п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Таким чином, враховуючи, що спадкоємицею першої черги за законом після смерті [PERSON] та [PERSON] є їхні діти позивачка відповідачка [PERSON] та відповідачка позивачка [PERSON] , а факт відсутності державної реєстрації права власності на спадкове майно не позбавляє спадкодавця власності на спірне майно, вимоги позивачок за первісним та зустрічним позовами, як спадкоємцями першої черги, про визнання права власності на будинковолодіння в порядку спадкування є обґрунтованими. Іншого способу захисту свого права, окрім як звернення до суду з даним позовом у сторін немає. На підставі викладеного, ст. 16, 1218, 1220, 1261, 1268, 1296 ЦК України, ст. 13, 78, 81 ЦПК України, та

Outcome: approved