Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-26 00:00:00

13.07.2023 року заступник керівника Голованівської окружної прокуратури, звернулась до суду в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), з позовом до [PERSON] , [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природньому середовищу, внаслідок кримінального правопорушення. Позов обґрунтовує тим, що 16 листопада 2022 року у [PERSON] спільно з [PERSON] без спеціального дозволу на використання лісових ресурсів, лісорубного квитка або лісового квитка та всупереч вищевказаних вимог природоохоронного законодавства, близько 08:00 години прибули до лісозахисної смуги, яка розташована за межами села Надлак Голованівського району Кіровоградської області, за координатами: «116 ПдСХ 48,43,6 Пн 31,5,5, Сх», де діючи спільно, з прямим умислом на незаконну порубку дерев, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх діянь, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, за допомогою ланцюгової бензопили марки «Grunhelm - GS 5200 m» та «Grunhelm - G 6218 m», здійснили незаконну порубку деревини, тобто повністю відокремили від кореня до ступеню припинення росту дерева в кількості шести сироростучих дерев породи «Ясен» діаметром дерева у корі біля шийки кореня - 30х25 сантиметра, 23х29 сантиметра, 38х32 сантиметра, 9х11 сантиметра, 13х13 сантиметра та 24х23 сантиметра, чим завдали істотної шкоди, яка з гідно висновку експерта, сягає - 20 981 гривню 49 копійок. Вироком Новоархангельського районного суду від 13.03.2023 (судова справа №394/99/23) стосовно [PERSON] та [PERSON] визнано винними за ч. 2 ст. 246 КК України та призначено покарання у виді позбавлення волі на строк 3 роки. На підставі ст.75 КК України звільнено від відбування призначеного покарання із встановленням іспитового строку в 1 рік. Статтею 1166 Цивільного кодексу України (далі по тексту - ЦК України) передбачено, що майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Вчинена відповідачами незаконна порубка лісових насаджень завдає шкоди довкіллю, порушила встановлений законодавством порядок охорони навколишнього природного середовища та порушує інтереси держави. Добровільно відповідачем кошти в сумі 20 981, 49 грн. не відшкодовані. Просила стягнути з [PERSON] та [PERSON] в рівних частинах на користь держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська область) шкоду, завдану злочином - незаконною порубкою дерев, у розмірі 20 981, 49 грн., за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природнього середовища. Прокурор в судове засідання не з`явилась, подала до канцелярії суду заяву про розгляд справи без її участі на заявлених позовних вимогах наполягала, просила їх задовольнити. Представник Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не відомі. Представник Надлацької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області, в судове засідання не з`явився, доправив на адресу суду заяву, якою просив розгляд справи проводити без участі представника сільської ради. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, подав до канцелярії суду заяву про розгляд справи без його участі, позов визнав, не заперечував проти його задоволення. Відзив від відповідача не надходив. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, подав до канцелярії суду заяву про розгляд справи без його участі, позов визнав, не заперечував проти його задоволення. Відзив від відповідача не надходив. Згідно з ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Враховуючи, що відповідно до ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків визначених цією статтею, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та проводить його у даному судовому засіданні на підставі доказів наявних у справі. Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши докази в сукупності з іншими матеріалами справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. У відповідності до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову, за наявних для того законних підстав, суд ухвалює рішення про задоволення позову, оскільки визнання позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, при цьому суд приймає до розгляду тільки ті докази, які мають значення по справі. Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Положеннями вказаної статті також визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Судом встановлено, що предметом спору в даній справі є правовідносини щодо відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природньому середовищу, внаслідок кримінального правопорушення, які регулюються нормами КК України, ЦК України, ЦПК України та ЛК України. В судовому засіданні встановлено, що 16 листопада 2022 року у [PERSON] спільно з [PERSON] без спеціального дозволу на використання лісових ресурсів, лісорубного квитка або лісового квитка та всупереч вищевказаних вимог природоохоронного законодавства, близько 08:00 години прибули до лісозахисної смуги, яка розташована за межами села Надлак Голованівського району Кіровоградської області, за координатами: «116 ПдСХ 48,43,6 Пн 31,5,5, Сх», де діючи спільно, з прямим умислом на незаконну порубку дерев, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх діянь, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, за допомогою ланцюгової бензопили марки «Grunhelm - GS 5200 m» та «Grunhelm - G 6218 m», здійснили незаконну порубку деревини, тобто повністю відокремили від кореня до ступеню припинення росту дерева в кількості шести сироростучих дерев породи «Ясен» діаметром дерева у корі біля шийки кореня - 30х25 сантиметра, 23х29 сантиметра, 38х32 сантиметра, 9х11 сантиметра, 13х13 сантиметра та 24х23 сантиметра, чим завдали істотної шкоди, яка з гідно висновку експерта, сягає - 20 981 гривню 49 копійок. Вироком Новоархангельського районного суду від 13.03.2023 (судова справа №394/99/23) стосовно [PERSON] та [PERSON] визнано винними за ч. 2 ст. 246 КК України та призначено покарання у виді позбавлення волі на строк 3 роки. На підставі ст.75 КК України звільнено від відбування призначеного покарання з встановленням іспитового строку в 1 рік. (а.с. 14-17). Згідно Висновку експерта №5229/22-27 від 23.12.2022 р. за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи у кримінальному провадженні, розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконної, як встановлено слідством, порубки 6-ти сиро ростучих дерев породи «Ясен», що мало місце в полезахисній смузі, яка розташована за межами с. Надлак Голованівського району Кіровоградської області, за геолокаційними данними «116 ПдСХ 48,43,6 Пн 31,5,5, Сх», висота 160 м, становить 20981, 49 грн. (а.с. 18-28.) З огляду на Лист Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) Державної екологічної інспекції України, враховуючи, що збитки завдані державі, внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства, те що потерпілою особою є сільська рада, а цивільний позов у кримінальному провадженні, в інтересах держави пред`являється прокурором, Інспекція не заперечує проти звернення прокуратурою з відповідними позовними заявами. (а.с. 37-38). Згідно з ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Згідно з ч. 1, ч. 7 ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Згідно з п.п. 8 та 9 ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, а також відшкодування моральної (немайнової) шкоди. У відповідності до ст. 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Аналогічна позиція вказана і у п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 за N 14 «Про судове рішення у цивільній справі» та п.4 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01.03.2013 №4. Відповідно до ч. 1 ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Відповідно до ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Частиною 1 ст. 67 Лісового Кодексу України встановлено, що вирубка дерев проводиться в порядку спеціального використання лісових ресурсів. Згідно з ч. 1 ст. 69 ЛК України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно. Статтею 107 ЛК України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Згідно з п.п. 1, 5 ч. 2 ст. 105 ЛК України, відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи: винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників; винні у порушенні строків лісовідновлення та інших вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених законодавством у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів. Відповідно до ч. 4-5 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. У відповідності до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Відповідно до ст. 1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до переконання, що позовні вимоги є належними та допустимими, тому позов слід задовольнити у повному обсязі та стягнути з відповідачів солідарно матеріальну шкоду у розмірі 20 981, 49 грн. Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України від сплати судового збору звільняються позивачі у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Зважаючи на те, що на підставі ст. 141 ЦПК України, якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави, тому суд вважає за необхідне стягнути з відповідачів судовий збір. З урахуванням викладеного,

Outcome: approved