Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-21 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог. 26.01.2023\~року представник\~позивача АТ\~КБ «ПриватБанк»\~-\~Балагурак В.В.\~звернулася до\~суду з\~позовом до [PERSON] \~про стягнення\~боргу кредитором\~спадкодавця. На обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначає, що [PERSON] звернулася до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву № б/н від 26.11.2010 року, згідно з якої отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок, який у подальшому збільшився до 13800.00 гривень. Позичальник при підписанні анкети-заяви підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Тарифами Банку», складає між ним та Банком Договір про надання банківських. Позичальник був ознайомлений із Умовами та правилами надання банківських послуг, що діяли станом на момент підписання анкети - заяви, що підтверджується підписом позичальника у анкеті-заяві, де є відповідні запевнення позичальника щодо ознайомлення та надання документів у письмовому виді, а також наказом банка про їх затвердження. Зазначає, що підписавши заяву між сторонами, у відповідності до ст. 634 ЦК України, був укладений Договір про надання банківських послуг, який за своєю правовою природою є змішаним договором і містить в собі, зокрема, умови договору банківського рахунку (ст. 1066 ЦК України) та кредитного договору (ст. 1054 ЦК України). Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту Банк керувався п.п.2.1.1.2.3 Договору, на підставі яких відповідач при укладанні Договору дав свою згоду, щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміни (збільшення або зменшення) за рішенням та ініціативою Банку. ПАТ КБ "ПриватБанк" свої зобов`язання за Договором та угодою виконав у повному обсязі, а саме надав позичальнику можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах передбачених Договором та в межах встановленого ліміту. В порушення умов кредитного договору [PERSON] свої зобов`язання не виконала, а саме не здійснювала погашення заборгованості за кредитом у встановленому договором порядку та строки. [INFO] позичальник, [PERSON] померла. Спадкоємцем, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини є [PERSON] .\~08.06.2022\~року була направлена претензія кредитора до Другої кам`янської державної нотаріальної контори та 23.06.2022 року отримана відповідь в якій зазначалось, що спадкоємці померлого позичальника із заявами про прийняття чи відмову від спадщини до нотаріальної контори не звертались та спадкова справа після смерті спадкодавця була заведена на підставі претензії АТ КБ "Приватбанк". Посилаючись на положення ч.1 ст. 1269, ч.1 ст. 1270, ч.1 ст. 1273 ЦК України, зазначає, що відповідач прийняв спадщину, до складу якої входять, у тому числі, кредитні зобов`язання померлого позичальника. Спадкування обов`язків відбулося відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України, так як відповідач не відмовився від спадщини у передбачені цивільним законодавством строки, а саме 6 місяців від дня відкриття спадщини, а відповідно до ч.3 ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. 15.07.2022 року до спадкоємців позичальника було направлено лист-претензію, згідно яких позивач пред`явив свої вимоги, але ніякий дій не було виконано. У зв`язку із зазначеними порушеннями зобов`язань, станом на дату смерті позичальника перед банком є заборгованість за кредитним договором № б/н від 26.11.2010 року у розмірі 14825 грн. 03 коп., яка складається із заборгованості за тілом кредита. Посилаючись на вказані обставини, позивач просить суд: стягнути з відповідача - [PERSON] , на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором № б/н 26.11.2010 року у розмірі 14825 грн. 03 коп., а також судовий збір у розмірі 2481 грн. Процесуальні дії у справі. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 08.03.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду у судовому засіданні за правилами загального позовного провадження. \~ \~ \~ \~Ухвалами Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 08.03.2023 року та від 25.04.2023 року витребувано від Другої кам`янської\~державної нотаріальної\~контори Дніпропетровської області копію спадкової справи, заведеної з приводу відкриття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] , включаючи відомості про видачу свідоцтва про право на спадщину; спадкоємців; майно, яке отримане в спадщину (найменування, опис, вартість, частка тощо); дата видачі свідоцтва про право на спадщину; а також витребувано від ТОВ «Абонент XXI» інформацію щодо місця проживання померлої [INFO] [PERSON] ,\~ [INFO] та довідку про склад сім`ї та реєстрацію осіб за адресою: [ADDRESS] , станом на дату смерті померлого [INFO] . \~ \~ \~ \~На виконання\~вимог ухвал\~суду про\~витребування інформації,\~17.08.2023\~року на адресу суду від Другої кам`янської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області та ТОВ «Абонент XXI» надійшли витребувані судом документи. Ухвалою Дніпровського\~районного суду\~м.\~Дніпродзержинська Дніпропетровської\~області від\~17.08.2023\~року закрито підготовче судове засідання по справі та призначено справу до судового розгляду по суті. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 22.11.2023 року постановлено провести заочний розгляд справи та вирішити справу на підставі наявних у ній доказів. Заяви (клопотання) учасників справи. Представник позивача Акціонерного Товариства Комерційний банк «ПриватБанк» в судове засідання не з`явився, заявив клопотання про розгляд справи за його відсутністю, позовні вимоги підтримує у повному обсязі. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився без поважних причин, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, відповідно до вимог ст.ст.128-130 ЦПК України, про поважність причин неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не надавав, з клопотанням про відкладення розгляду справи до суду не звертався, а також не скористався правом надання відзиву на позовну заяву та доказів, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Вивчивши матеріали справи та дослідивши письмові докази у справі, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [PERSON] (далі- Позичальник) звернулася до ПАТ КБ «ПриватБанк», правонаступником якого є АТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала Анкету- заяву № б/н від 26.11.2010 року про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у Приватбанку, згідно якої отримав кредитну картку із встановленим кредитним лімітом на картковий рахунок. Банком на підставі Договору надання банківських послуг відкрито позичальнику [PERSON] картковий рахунок із кредитним лімітом, який у подальшому змінювався, що підтверджується довідкою. Згідно наданої позивачем довідки, позичальнику [PERSON] було видано платіжну картку, останній раз перевипускалася 10.11.2014 року строком дії до 10/17 року, що підтверджується довідкою. Відповідно п.п. 2.1.1.2.3 Договору відповідач при укладанні Договору надав свою згоду, щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміни (збільшення або зменшення) за рішенням та ініціативою Банку. \~ \~ \~ \~Позивач зазначає, що [PERSON] підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом із "Умовами та правилами надання банківських послуг" та "Тарифами Банку", які були надані йому для ознайомлення у письмовій формі, складає між нею та банком Договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. \~ \~ \~ \~Згідно виписки по особовому рахунку, позичальник [PERSON] користувалася кредитними коштами. \~ \~ \~ \~ [INFO] позичальник [PERSON] померла, актовий запис № 946 від 19.12.2019 року Дніпровського районного у м. Кам`янське відділу ДРАЦС Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро). \~ \~ \~ \~Відповідно до розрахунк заборгованості станом на дату смерті заборгованість позичальника перед банком за кредитним договором № б/н від 26.11.2010 року становить 14825 грн. 03 коп., яка складається з наступного: 14825 грн. 03 коп. - заборгованість за тілом кредита, в т.ч.: 0,00 грн. - заборгованість за поточним тілом кредиту; 14825 грн. 03 коп. - заборгованість за простроченим тілом кредита; 0,00 грн. - заборгованість за нарахованими відсотками.; 0,00 грн. - заборгованість за простроченими відсотками, 0,00 грн. заборгованість за відсотками нарахованими на прострочений кредит, згідно ст. 625; 0,00 грн. - нарахована пеня; 0,00 грн. - нарахована комісія. 08.06.2022 року позивачем було направлено до Другої кам`янської державної нотаріальної контори претензію кредитора в порядку ст. 1281 ЦК України, на що було отримано відповідь від 23.06.2022 року отримана відповідь в якій зазначалось, що спадкоємці померлого позичальника [PERSON] із заявами про прийняття чи відмову від спадщини до нотаріальної контори не звертались та на підставі претензії АТ КБ "Приватбанк" була заведена спадкова справа № 307/2022 після смерті [INFO] спадкодавця [PERSON] . 15.07.2022 року позивачем на адресу відповідача [PERSON] було направлено лист-претензію щодо сплати заборгованості в розмірі 14825 грн. 03 коп., за кредитним договором від 26.11.2010 року, як спадкоємця після померлої [PERSON] . На вимогу ухвали Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 09 червня 2023 року від Другої кам`янської державної нотаріальної контори надійшла спадкова справа після померлої [INFO] [PERSON] , яка була заведена за претензією АТ КБ «ПРИВАТБАНК». З даної спадкової справи вбачається, що довести вимоги кредитора до відома спадкоємця [PERSON] нотаріальна контора не має можливості, в зв`язку з тим, що ніхто із спадкоємців для оформлення спадщини не звертався. Оцінка суду доказів та аргументів сторін. Мотиви застосування норм права судом. Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (статті 1216, 1218 ЦК України). Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина перша-друга статті 1220 ЦК України). Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (частини перша, третя статті 1268 ЦК України). Також статтею 1241 ЦК України встановлено право осіб на обов`язкову частку у спадщині. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦПК України). Крім того, відповідно до частини третьої статті 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Аналіз норм статей 1216, 1218, 1219, 1231, 1268, 1269, 1296, 1297 ЦК України дає підстави для висновку про те, що спадкові права є майновим об`єктом цивільного права, реалізувавши які, спадкоємець, незалежно від отримання ним свідоцтва про право на спадщину, набуває прав на спадкове майно (право володіння, користування). Особливості правового регулювання відносин між кредитором і спадкоємцями боржника регламентовані приписами статей 1281 і 1282 ЦК України. Статтею 1281 ЦК України встановлено, що спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги, та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб. Кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги. За змістом статті 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі. За змістом наведених вище норм матеріального права задоволення вимог кредитора спадкоємцями має відбуватись у межах вартості отриманого ним у спадщину майна. Тобто, до спадкоємців боржника обов`язок перед позикодавцями (кредиторами) спадкодавця виникає лише у межах, передбачених статтею 1282 ЦК України, тобто в межах вартості майна, одержаного у спадщину. У разі неотримання від спадкодавця у спадщину майна, особа не набуває статусу спадкоємця, і як наслідок у неї відсутній обов`язок задовольнити вимоги кредитора померлої особи. Спадкування є способом безоплатного набуття майна, а тому стягнення боргів спадкодавця з його спадкоємців в межах вартості отриманої спадщини є справедливим по відношенню до законних інтересів та правомірних очікувань кредитора. Урахування вартості спадщини дає підстави стверджувати, що спадкоємець може задовольнити вимоги кредитора спадкодавця за рахунок іншого власного майна, що не входить до складу спадщини, якщо успадковане майно становить для спадкоємця більший інтерес, ніж те власне майно, яке спадкоємець може передати кредитору в рахунок погашення заборгованості. З відповіді № 590/01-16 від 20 липня 2023 року наданої суду 17.08.2023 року Другою кам`янською державною нотаріальною конторою вбачається, що після смерті [PERSON] державною нотаріальною конторою заведено спадкову справу № 307/2022 за претензією ПАТ КБ «Приватбанк». Спадкоємці померлого з заявами про прийняття спадщини чи відмову від спадщини до нотаріальної контори не звертались. Таким чином, свідоцтва про право на спадщину після померлої [INFO] [PERSON] не видавались. Інших документів, крім претензії кредитора та доданих до неї документів спадкова справа не містить, тому склад спадкового майна та його вартість не встановлено. При вирішенні спору про стягнення з спадкоємця коштів для задоволення вимог кредитора встановленню підлягають обставини, пов`язані із з`ясуванням кола спадкоємців, належності спадкодавцю будь-якого рухомого чи нерухомого майна, спадкової маси, вартості отриманого спадкоємцями майна та дотримання кредитором встановленого законом строку пред`явлення вимоги до спадкоємців боржника. Статтями 12, 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Вивчивши надані матеріали справи, суд прийшов до висновку про відсутність належних та допустимих доказів щодо кола спадкоємців, спадкової маси на час відкриття спадщини (спадкової маси), на підтвердження того, що саме входило до складу спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] та вартості одержаного у спадщину майна спадкоємцями, і що вартість спадкового майна, яке прийнято спадкоємцями, є достатньою для задоволення вимог кредитора та стягнення заборгованості спадкодавця в межах вартості майна одержаного у спадщину. Враховуючи викладене, відсутні правові підстави для задоволення позову АТ КБ «ПриватБанк» до [PERSON] про стягнення боргу кредитором спадкодавця. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, враховуючи результати розгляду справи, судовий збір не підлягає відшкодуванню.

Outcome: dismissed