Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-23 00:00:00

Представник [PERSON] - [PERSON] звернувся до суду з позовом до Глобинського ВДВС у Кременчуцькому районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління юстиції про зняття арешту з рахунків та коштів. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що заочним рішенням Глобинського районного суду Полтавської області від 06.02.2017 року стягнуто з [PERSON] на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором в розмірі 27309,31 грн. На підставі вказаного рішення Глобинським районним судом Полтавської області видано виконавчий лист №527/2588/16-ц про стягнення з позивачки на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» заборгованості. 12.08.2017 року Глобинським ВДВС у Кременчуцькому районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції відкрито виконавче провадження №544865588. 16.06.2023 року постановою державного виконавця накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, які належать боржнику. Зауважив, що [PERSON] перебуває на обліку в Глобинському об`єднаному управлінні ПФУ в Полтавській області і отримує соціальну пенсію. Згідно історії по картковому рахунку № [NUMBER] відкритому на ім`я позивачки в [PERSON] за період з 01.02 по 28.07.2023 року позивачка отримує виплати УСЗН та пенсію (матеріальну допомогу). Зазначив, що арешт коштів на картковому рахунку порушує право позивачки володіти, користуватися та розпоряджатися соціальними виплатами та пенсією, позивачка позбавлена можливості розпоряджатися грошовими коштами, які їй необхідні для існування, оплати за комунальні послуги, їжу. Враховуючи викладене, просив зняти арешт з рахунків та коштів, належних [PERSON] . Ухвалою Глобинського районного суду Полтавської області від 10 серпня 2023 року відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін (а.с. 13). \~ \~ \~ \~Позивачка в судове засідання не з`явилась. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі та надав пояснення, аналогічні викладеним у позові. Крім того, пояснив, що у період дії воєнного стану виконавець дозволив [PERSON] здійснювати видаткові операції з поточного рахунку на певну суму, однак арешт грошових коштів з рахунків позивачки до теперішнього часу не знято. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, належним чином був повідомлений про час та місце судового розгляду. Суд, заслухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного. \~ \~ \~ \~ Частиною 1 статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Постановою Глобинського ВДВС у Кременчуцькому районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про арешт коштів боржника від 16.06.2023 року у ВП №54486588 накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, які належать боржнику [PERSON] (а.с.9). З копії пенсійного посвідчення № [NUMBER] , виданого Пенсійним фондом України 11.08.2014 року, вбачається, що [PERSON] є інвалідом 2 групи з дитинства, термін дії посвідчення довічно (а.с.5). Відповідно до довідки про доходи №0735 7975 6036 1799 [PERSON] перебуває на обліку в Глобинському об`єднаному управлінні ПФУ в Полтавській області і отримує соціальну пенсію, сума пенсії за період з 01.02.2023 року по 31.07.2023 року складає 14700,00 грн. (а.с.6). З виписки з історії по картковому рахунку [PERSON] № [NUMBER] за період з 01.02.2023 по 28.07.2023 вбачається, що на вказаний рахунок позивачці зараховуються виплати УСЗН та пенсія, матеріальна допомога, рахунок арештований (а.с.7-8). За змістом відповіді Глобинського ВДВС у Кременчуцькому районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління юстиції від 17.10.2023 № 43430/17.3-34, -у період воєнного стану фізичні особи-боржники, на кошти яких накладено арешт виконавцями, можуть здійснювати видаткові операції з поточного рахунку на суму в розмірі, що протягом одного календарного місяця не перевищує 2-х розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом про Державний бюджет України на 1 січня поточного календарного року (13400 грн.). Підстави для зняття виконавцем арешту передбачені ст. 59 ЗУ "Про виконавче провадження". В матеріалах виконавчого провадження відсутні довідки банку про те, що арештований рахунок відноситься до рахунків зі спеціальним чи обмеженим режимом використання. Отже по питанню зняття арешту з коштів, які містяться на рахунку в банківській установі, боржник має право звернутися до суду, а в разі погашення заборгованості за виконавчими провадженнями до державного виконавця (а.с.28-29). Судом встановлено, що позивачка [PERSON] є стороною виконавчого провадження - боржником. Арешт на кошти позивача було накладено постановою державного виконавця в межах виконавчого провадження. Звертаючись до суду із\~зазначеним\~позовом, представник позивача обґрунтував вимоги тим, що накладення арешту на кошти порушує права позивачки, як власниці, захист якої передбачено статтею 41 Конституції України, статтями 317, 321, 391 ЦК України. В силу частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За змістом поданої позовної заяви між сторонами немає спору про право власності (користування) на грошові кошти, на які накладено арешт і таке право позивача ніким не оспорюється, тому заява [PERSON] про звільнення грошових коштів з під арешту повинна розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України «Судовий контроль за виконанням судових рішень». Згідно ст.447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду зі скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи. Підстави зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини визначено ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження". За приписами ст.59 Закону України "Про виконавче провадження" особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Публічно-правовими є спори між особою, на майно якої накладено арешт у виконавчому провадженні і яка не є боржником у цьому провадженні, та органом державної виконавчої служби - суб`єктом владних повноважень з приводу рішень, дій чи бездіяльності, прийнятих (вчинених) під час проведення опису та арешту майна, що не пов`язані з визнанням права власності на арештоване майно. Отже, за змістом наведених положень Закону України "Про виконавче провадження", в судовому порядку може бути ухвалено рішення про зняття арешту з майна у випадку незавершеного виконавчого провадження або у випадку, коли особа вважає себе власником майна, на яке накладено арешт, та одночасно звертається з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Положеннями ст.59 Закону України "Про виконавче провадження" передбачено, що до суду з позовом про зняття арешту з майна може звернутись не сторона виконавчого провадження, а інша особа, яка є власником, чи претендує на таке майно. Таким чином, арешт майна, який не пов`язаний зі спором про право на це майно, а стосується порушень вимог виконавчого провадження з боку органів державної виконавчої служби, слід розглядати за правилами розділу VII ЦПК України. Такий висновок суду узгоджується з правовою позицією, яка викладена в постанові Верховного Суду від 26.09.2019 року у справі № 607/3894/17, провадження № 61-34202св18. Обраний позивачем спосіб захисту не відповідає вимогам ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», оскільки питання зняття арешту під час здійснення виконавчого провадження повинно вирішуватись за скаргою, поданою у порядку, визначеному розділом VII ЦПК України, а тому в задоволенні позовних вимог про зняття арешту з рахунків та коштів слід відмовити.

Outcome: dismissed