Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-26 00:00:00

05.04.2023 представник позивача В.Лєлєкова в інтересах позивача звернулась до суду із зазначеним позовом, просить стягнути з відповідачки на користь позивача вартість необлікованої електроенергії у сумі 73 345,12 гривень. За змістом позовної заяви правовідносини між енергопостачальником та побутовими споживачами електричної енергії регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 14.03.2018 р. №312 (далі - ПРРЕЕ). Згідно з п. 1.1.1 ПРРЕЕ, ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Учасниками роздрібного ринку є, зокрема, електропостачальник, оператор системи передачі, оператор системи розподілу, споживачі. Ці правила є обов?язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку. Пунктом 5.5.5 ПРРЕЕ визначені зобов?язання споживача, зокрема: ???дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; ??забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об?єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; невідкладно повідомляти оператора системи та постачальника послуг комерційного обліку про недоліки в роботі засобу вимірювання; не допускати без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача; відшкодовувати збитки, завдані оператору систем та / або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. 22.09.2021 під час перевірки представниками ПАТ "Запоріжжяобленерго" вимог дотримання Правил роздрібного ринку електроенергії (далі ПРРЕЕ) побутовими споживачами перевірено будинок, в якому мешкає споживач [PERSON] , особовий рахунок [NUMBER] у [ADDRESS] . Так, працівниками позивача в результаті перевірки виявлено факт порушення ПРРЕЕ а саме: п. 2.3.4, 5.5.5 ПРРЕЕ: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі ПАТ "Запоріжжяобленерго" з порушення схеми обліку, підключення без облікового нульового проводу та комутація його з побутовою електроустановкою при відключених до обліковому та після обліковому нульових запобіжниках. Точка самовільного підключення від розриву ввідного нульового проводу за щитом обліку. Порушення виявлено під час технічної перевірки та продемонстровано споживачу. В результаті виявленого правопорушення складено Акт N10007341 про порушення ПРЕЕ. Рішенням комісії з розгляду Актів відповідно до проведеного згідно з ПРРЕЕ розрахунку, вартість спожитої недорахованої електричної енергії складає 78 745,12 гривень. Крім того, сторона позивача зауважує, що 21.10.2021 відповідачка подала заяву про реструктуризацію заборгованості, нарахованої на підставі акта від 22.09.2021 терміном на 6 місяців. Зобов`язалась вчасно вносити платежі згідно з запропонованим графіком та сплачувати за поточні нарахування, підтвердивши згоду із порушенням та сумою заборгованості. Перший внесок у сумі 5\~400,00 гривень відповідачкою сплачено, за вирахуванням якого сума заборгованості на час звернення до суду становить 73\~345,12 гривень. Враховуючи наведене, у зв`язку з несплатою відповідачкою вартості необлікованої електричної енергії відповідно до отриманого рахунку, із посиланням на ст. 525-526, 614, 629, 714 ЦК України, ПРРЕЕ, позивач задля захисту свого порушеного права у визначений у позовній заяві спосіб просить задовольнити позов. Ухвалою судді від 21.04.2023 прийнято позовну заяву до провадження судді, постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, визначено дату, час і місце проведення судового засідання. Визначено відповідачці 15-денний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідачка має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем. Роз`яснено, що відповідно до ч.4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів відповідачка зобов`язана надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачкою відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України). Крім того, згідно з ч.1 ст.193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідачка має право пред`явити зустрічний Позов. За приписами ч.10 ст.187 ЦПК України виклик відповідачки у справі постановлено здійснити через розміщення оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України та засобами поштового зв`язку за останньою відомою адресою. Представник позивача Лепська А., яка діє на підставі довіреності, в судове засідання не з`явилась, на підставі клопотання, вх.№ від 09.08.2023, просить розглядати справу без участі сторони позивача, не заперечує проти винесення заочного рішення по справі за відсутності відповідачки, підтримує заявлені позовні вимоги в повному обсязі. Під час розгляду цивільної справи відповідачка не скористалась своїм правом на подання відзиву, передбаченим ч.4 ст.174 ЦПК України, поважних причин його ненадання не повідомила, тому, відповідно до ч.8 ст.178 ЦПК України, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Ч.4 ст.223 ЦПК України передбачено, що, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Як врегульовано ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідачка [PERSON] в судове засідання повторно не з`явилась, про день, час та місце розгляду повідомлялась належним чином засобами поштового зв`язку за останньою відомою адресою реєстрації, що підтверджено відповідними доказами у справі, про причини своєї неявки суд не повідомила. Крім того, судом розміщено оголошення про виклик в судове засідання на офіційному веб-порталі судової влади. Інші засоби зв`язку із відповідачем суду не повідомлено. Тому у відповідності до ч.4 ст.223 ЦПК України, враховуючи думку представника позивача, дотримання вимог ч.1 ст.280 ЦПК України, суд вирішує справу на підставі наявних у ній доказів, а саме, ухвалює згідно з ч.1 ст. 281 ЦПК України розглядати справу в заочному порядку. Заяв по суті справи та зустрічної позовної заяви подано не було, інших процесуальних дій у справі судом не вчинено за відсутності відповідних клопотань. Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, не здійснюється згідно з ч.2\~ст. 247 ЦПК України. Як передбачено ч.1 ст.279 ЦПК України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розглянувши позовну заяву, дослідивши наявні письмові докази у справі, суд встановив фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини, які склалися між сторонами, та дійшов висновку про те, що позов підлягає повному задоволенню у зв`язку із таким. Судом встановлено, що відповідачка [PERSON] є власницею житлового будинку [ADDRESS] . Так, згідно з відповіддю №179734 від 10.08.2023 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно житловий будинок [ADDRESS] , р.№139163323101 з 22.08.2013 на праві власності зареєстрований за [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] , дані отримані за повним співпадінням суб`єкта права власності. Відповідачка на час виникнення спірних правовідносин між сторонами користувалась електричною енергією за вказаною адресою, особовий рахунок № [NUMBER] , постачальник - ПАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж. З 01.01.2019 ПАТ «Запоріжжяобленерго» на ринку електричної енергії у передбаченому чинним законодавством порядку виконує функцію оператора системи розподілу. Відповідно до наявних матеріалів справи відповідачка повідомлень про незгоду приєднуватися до умов договору про надання послуг з розподілу електричної енергії до ПАТ «Запоріжжяобленерго» не надсилала, є користувачем електричної енергії (за період, в межах якого заявлено позовні вимоги), здійснювала її оплату. У справі наявний договір у засвідченій копії, укладений між [PERSON] та ВАТ «Запоріжжяобленерго» (№531913025 від 31.03.2014), проте, суд не приймає його із врахуванням ст.79 ЦПК України за відсутності підтверджень правонаступництва всіх прав та обов`язків ПАТ «Запоріжжяобленерго» після ВАТ «Запоріжжяобленерго». 22.09.2021 уповноваженими працівниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» проведено перевірку дотримання Правил роздрібного ринку електричної енергії, які затверджено постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року №312, зі змінами на час проведення перевірки, за адресою проживання споживачки [PERSON] . За результатами перевірки встановлено порушення: п. 2.3.4, 5.5.5 ПРРЕЕ самовільне підключення електропроводки до електричної мережі ПАТ "Запоріжжяобленерго" з порушення схеми обліку, підключення безоблікового нульового проводу та комутація його з побутовою електроустановкою при відключених дообліковому та післяобліковому нульових запобіжниках. Точка самовільного підключення від розриву ввідного нульового проводу за щитом обліку. Порушення виявлено під час технічної перевірки та продемонстровано споживачу. Спожита електроенергія не враховується. Порушення є прихованим. В результаті виявленого правопорушення складено Акт N10007341 про порушення ПРЕЕ. У відповідності до ПРРЕЕ він підписаний представниками позивача та відповідачем. Відповідачка з фактом виявленого у неї порушення ПРЕЕ та правильністю складеного Акта погодилась, із актом ознайомлена, зауважень не надала (встановлено судом зі змісту відповідної графи акта), від свідків відмовилась, отримала копію акта, що видно з його змісту. Відповідно до додатку № 1 до вказаного акта про порушення складено схему електроживлення споживача та зазначені виявлені порушення із зазначенням точки самовільного підключення та межі балансової належності. Схема містить підпис споживача та комісії електропостачальника. За змістом п.11 Акта про порушення споживачка запрошена на засідання комісії з розгляду складеного акта про порушення, призначене на 27.10.2021. Крім того, 22.09.2021 представниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» також складено акт встановлення/заміни/технічної перевірки/контрольного огляду/збереження пломб вузла обліку, встановленого на об`єкті споживача, відповідного до якого представники ПАТ «Запоріжжяобленерго» в присутності споживачки (відповідачки у справі) усунули порушення без припинення електропостачання, лічильник пере підключено, схему обліку відновлено та опломбовано. Даний акт підписано представниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» та відповідачкою без будь-яких зауважень. 27.10.2021, як встановлено судом, комісія з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ, на підставі наявних документів прийняла рішення, у присутності сина споживача [PERSON] , виконати розрахунок недооблікованої електричної енергії згідно п.8.2.6, пп.6 п.8.4.2, пп.4 п.8.4.8, п.8.4.13 по вказаному вище акту згідно з Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312, зі змінами, за період з 22.09.2020 до 22.09.2021, кількість днів 365. Затвердити кількість недооблікованої електроенергії у розмірі 21 971 кВт г.\~на суму 78\~745,12 гривень. Відповідно до розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил роздрібного ринку електричної енергії по акту № 10007341 від 22.09.2021, період нарахування по акту порушення становить 365 днів. Період, обсяг необлікованої енергії та сума до оплати відповідають рішенню комісії від 27.10.2021. У рахунку міститься підпис про ознайомлення споживача та особи, що виконала розрахунок. У протоколі засідання комісії міститься підпис про отримання копії протокола №548 від 27.10.2021, розрахунка і рахунка на оплату. Крім того, 21.10.2021 [PERSON] звернулась до позивача із заявою, вказавши свої особисті дані, за змістом якої просить надати дозвіл на реструктуризацію заборгованості за недообліковану електроенергію, нараховану на підставі акта №10007341 від 22.09.2021 в сумі 78\~745,12 гривень терміном на 6 місяців. Свою причетність до порушення визнає, з сумою нарахування по акту погоджується. Зобов`язується вчасно вносити платежі згідно з запропонованим графіком та сплачувати за поточні нарахування. Частково розмір заборгованості у сумі 5\~400,00 гривень відповідачкою сплачено, що підтверджено витягом з облікової картки споживача, за вирахуванням вказаної суми оплати розмір заборгованості на час звернення до суду за актом № 10007341 від 22.09.2021 становить 73\~345,12 гривень. Задовольняючи позов, суд виходить з таких норм чинного законодавства. Відповідно до ст.15,16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. При цьому, способи захисту цивільних прав та інтересів визначені в ч. 2 ст. 16 ЦК України. Так, відповідно до п.8 ч.2 ст.16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Згідно зі ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до положень ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 5 ЦПК України передбачено, що, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч.1 ст.19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Згідно з ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Крім того, ч.3 ст.12, ч.1 ст.81 ЦПК Україниврегульовано, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. За нормою ст.76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. При цьому, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч.1 ст.77 ЦПК). Суд враховує, що правовідносини щодо постачання фізичним особам електричної енергії для власного споживання врегульовані статтею 714 Цивільного кодексу України, положеннями Закону України «Про ринок електроенергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року №312, що діють з 11 червня 2018 року (далі - Правила). За приписами ч.1,2 ст.11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини. Відповідно до ч.1,2 ст. 509, 526 ЦК України, які розповсюджуються на дані правовідносини, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. За нормою ч.1 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до ч.1 ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. За змістом п.1.1.1. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312, Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Так, учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Суд враховує, що ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку. Відповідно до пункту 2.1.2. ПРРЕЕ оператор системи зобов`язаний укласти договори про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії з усіма споживачами, електроустановки яких приєднані до електричних мереж на території діяльності відповідного оператора системи. Не допускається розподіл (передача) електричної енергії до точки розподілу електроустановки споживача за відсутності діючого договору про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії з таким споживачем, крім випадку здійснення розподілу (передачі) електричної енергії оператором системи до власних електроустановок. П. 2.1.3. ПРРЕЕ врегульовано, що ініціатором укладення договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії у разі зміни споживача, форми власності чи власника електроустановки є споживач. Так, споживачі укладають договір споживача про розподіл (передачу) електричної енергії шляхом приєднання до публічного договору за наявності паспорта точки розподілу. У разі надання послуги з приєднання до електричних мереж ініціатором укладення договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії є оператор системи. Крім того, відповідно до п.2.1.5.-2.1.7 ПРРЕЕ договір споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії є публічним договором приєднання та укладається з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України на основі типового договору, що є додатком 3 до цих Правил. Договір споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії в частині розрахунків за послуги оператора системи діє, якщо згідно з обраною споживачем комерційною пропозицією відповідного електропостачальника оплату послуг з розподілу (передачі) електричної енергії забезпечує споживач. У разі незгоди споживача приєднуватися до умов договору про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії споживач не має права використовувати електричну енергію із системи розподілу/передачі та має подати оператору системи письмову заяву про припинення розподілу/передачі електричної енергії на його об`єкт. Разом з цим, фактом приєднання споживача до умов договору споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які свідчать про його бажання укласти договір споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії, зокрема повернення (надання) підписаної заяви-приєднання, сплата рахунка оператора системи та/або документально підтверджене споживання електричної енергії. Як врегульовано пункту 5.5.5 Правил, споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Поряд з цим, п.62 ч.1 ст.1 Закону України від 13.04.2017 №2019-VIII «Про ринок електричної енергії» (далі - Закон №2019-VIII) визначено, що побутовим споживачем індивідуальним побутовим споживачем є (фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність) або колективний побутовий споживач (юридична особа, створена шляхом об`єднання фізичних осіб - побутових споживачів, яка розраховується за електричну енергію за показами загального розрахункового засобу обліку в обсязі електричної енергії, спожитої для забезпечення власних побутових потреб таких фізичних осіб, що не включають професійну та/або господарську діяльність). Відповідно до п.3 ч.3 ст.58 Закону №2019-VIII споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Згідно з ч.1, п.4,14,18 ч.2 ст.77 Закону №2019-VIII учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушенням на ринку електричної енергії є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо; несанкціоноване втручання в роботу об`єктів електроенергетики тощо. Слід врахувати також, що відповідно до п. 8.2.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕ від 14.03.2018 №312, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу. Так, відповідно до п. 8.2.5. Правил, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: - меж балансової належності; - перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; - номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; - фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення. Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень. Облік бланків актів про порушення ведеться оператором системи у пронумерованому, прошнурованому та скріпленому печаткою журналі. Акти про порушення та документи, що підтверджують факт їх отримання споживачем, повинні зберігатися оператором системи протягом трьох років з дня оформлення акта про порушення. У даній справі судом встановлено, що відповідачка підписала відповідний акт, в якому викладені порушення, інші відомості, необхідні відповідно до Правил, підтвердивши допущені порушення споживання електричною енергією, що спричинило збитки позивача. Так, наявний в матеріалах справи акт у засвідченій копії, на переконання суду, складено відповідно до положень чинного законодавства, відповідає нормам ЦПК України про докази та доказування, підтверджує допущені споживачем порушення. Відповідно до п. 8.2.6. Правил на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. При цьому, комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. У разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну. Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження, зазначений термін розгляду відраховується з дати їх отримання оператором системи від експертної установи. Крім того, комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими Правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. За рішенням оператора системи у зв`язку з отриманням результатів експертизи чи інших даних, які не були відомі на момент ухвалення рішення комісією, але мають суттєве значення, рішення комісії може бути переглянуте у порядку, встановленому цими Правилами, протягом 1 року, починаючи з дня, наступного за днем його прийняття. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Крім того, відповідно до пп.6 п 8.4.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії ( в редакції Постанови від 18.08.2021\~№1355, тобто, станом на дату порушення Салай П.Й. ПРРЕЕ), визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень, зокрема: самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку. За змістом п.п.4 п. 8.4.8. Правил роздрібного ринку електричної енергії у вказаній редакції якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку, виявити яке представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку не мали можливості, - з дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття права власності чи користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності (користування) на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Для цього розділу, як зазначено в правилах (п.8.4.8), кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил). Так, згідно з п. 8.4.13, яким керувався позивач під час розрахунку, у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6 - 8 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W доб.с.п., кВт·год), визначається за формулою 8 цієї глави. При цьому час використання самовільного підключення протягом доби (t вик.с.п.) приймається рівним 8 год. Згідно з даними розрахунку формулу застосовано коректно, крім того, судом перевірено наявний у справі розрахунок, здійснений за тарифом (наведений для кожного місяця у розрахунку)*кількість робочих днів електроустановки споживача у кожному місяці)*розрахунковий добовий обсяг споживання. Відповідно до проведеного згідно ПРРЕЕ розрахунку, обсяг недорахованої електричної енергії складає 21\~971 кВт г.\~на суму 78\~745,12 гривень, що є збитками позивача. Розмір заборгованості у сумі 73\~345,12 гривень не сплачений в позасудовому порядку та підлягає стягненню з відповідачки в повному обсязі. Відповідно до пункту 8.2.7 Правил роздрібного ринку електричної енергії кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом. Відповідно до положень статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Таким чином, суд встановив, що відповідачкою порушено вимоги ч.2 ст.77 Закону №2019-VIII «Про ринок електричної енергії», пункт 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії у визначений позивачем під час проведення перевірки спосіб, допущено безоблікове користування електричною енергією. Розрахунки збитків, проведені позивачем відповідно до Правил роздрібного ринку електричної енергії відповідачкою на час розгляду справи не оспорюються, доказів протилежного у суду немає. Встановивши наявність у діях відповідача порушення Закону №2019-VIII, Правил №312, суд дійшов висновку про те, що з відповідачки необхідно стягнути на користь позивача вартість недооблікованої електроенергії у сумі 73 345,12 гривень. Відповідно до ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Встановивши вищенаведені обставини, оцінивши наявні докази у справі у їх сукупності та взаємозв`язку, суд дійшов висновку про наявність підстав для покладення на відповідачку, обов`язку з відшкодування завданих позивачеві збитків у визначеній судом сумі та задоволення позовних вимог в повному обсязі. За змістом ч.1 ст.141 ЦПК України на користь позивача, як сторони по справі, чиї позовні вимоги задовольняються в повному обсязі, із відповідачки слід стягнути судовий збір у сумі 2\~684,00 гривень.

Outcome: approved