Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-26 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом, у якому просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] , а саме три місяці, починаючи з дня набрання рішенням законної сили. Мотивуючи свої вимоги, позивач вказує, що [INFO] померла його мати [PERSON] , [INFO] . Позивач, як її син здійснював усі необхідні заходи з приводу її поховання. Після смерті мати відкрилась спадщина у вигляді: житлового будинку, що знаходиться в [ADDRESS] на земельній ділянці площею 5798 кв. метрів, які належали їй згідно свідоцтва про право на спадщину за законом; земельні ділянки кадастровий номер 5125085600:01:002:0747 та 5125085600:01:002:0489, розташовані у Одеській області, Татарбунарський район, Тузлівська сільська рада, які згідно державного акту належали їй на праві власності. Після смерті матері позивач цікавився стосовно того, скільки коштує отримати свідоцтво про спадщину, так як позивач пенсіонер та мав певні матеріальні проблеми, та виявилося, що оформлення свідоцтва про спадщину коштує чимало. Тому позивач вчасно не подав заяву про прийняття спадщини. Також на те, що позивач тільки зараз звернувся до нотаріуса вплинули такі фактори, як введення карантину з 2020 року на території України, а з 2022 року воєнного стану, а тому позивач пропустив встановлений законом для прийняття спадщини 6 місячний строк. Позивач вважає поважною причиною пропуску ним строку для прийняття спадщини. Позивач звернувся до нотаріуса Першої білгород-дністровської державної нотаріальної контори, а саме до [PERSON] з заявою про прийняття спадщини відразу, як в нього появилися кошти та можливість це зробити. Мені пояснили, що ним було пропущено встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, тому нотаріус надав йому роз`яснення від 01 вересня 2023 року про неможливість оформлення спадщини. Роз`яснив, що позивачу необхідно звернутися до суду, для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 13.09.2023 року цивільна справа була прийнята до розгляду та відкрито провадження по справі, розгляд вирішено проводити за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 27.09.2023 року було витребувано належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] . Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 21.11.2023 року підготовче провадження по справі було закрито, права призначена до розгляду по суті. У судове засідання позивач не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує. Відповідач у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнає. Згідно з положеннями ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. За змістом ч. 1 ст. 206 ЦПК України, відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1 ст. 81 ЦПК України). Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, згідно ст.1269 ЦК України. При цьому, такі дії повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк. Пропуск такого строку, позбавляє спадкодавця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору, який пропущено з поважних причин, і потребує пред`явлення нею позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Наведені положення у повній мірі відповідають правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12. Судом встановлено, що [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданого 19.02.2019 року Татарбунарським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області. [PERSON] доводилася позивачу рідною матір`ю, що підтверджується свідоцтвом про народження позивача серії [NUMBER] від 04.11.1959 року. Після смерті мати відкрилась спадщина у вигляді житлового будинку, що знаходиться в [ADDRESS] на земельній ділянці площею 5798 кв. метрів, які належали їй згідно свідоцтва про право на спадщину за законом; земельні ділянки кадастровий номер 5125085600:01:002:0747 та 5125085600:01:002:0489, розташовані у Одеській області, Татарбунарський район, Тузлівська сільська рада, які згідно державного акту належали їй на праві власності. Вказане підтверджується витягами з державного земельного кадастру про земельні ділянки № НВ-5101058292014 від 16.04.2014 року та № НВ-7401018392022 від 27.10.2022 року.та витягом про державну реєстрацію прав № 29204985 від 03.03.2011 року. 01.09.2023 року державним нотаріусом Першої Білгород-Дністровської державної нотаріальної контори Одеської області Садановим О.В. було відмовлено у видачі свідоцтва у зв`язку з пропущеним строком на прийняття спадщини. Позивач дійсно пропустив строк для прийняття спадщини, оскільки після немав достатніх матеріальних коштів, надалі епідемія Ковід-19 та повномасштабна війна. Відповідно до ст. 1261 ЦК України позивач є спадкоємцем першої черги майна померлої матері. Інших спадкоємців першої черги немає. Згідно з ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається із положень ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню.

Outcome: approved