Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-22 00:00:00

Позивачка подала до суду позов про розірвання шлюбу з [PERSON] , зареєстрованого 16 липня 2019 року Московським районним у м. Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, а/з № 459, в обґрунтування чого посилалася на те, що із березня 2021 року подружжя не підтримує жодних шлюбних відносин, між собою не контактує, у кожного окреме господарство та роздільний бюджет. Ухвалою суду від 30 серпня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження. Позивачка в судове засідання не прибула, про дату, час та місце розгляду справи була належним чином повідомлена. Представник позивачки подав до суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Відповідачу за адресою, яка зазначена в позовній заяві, були направлені копії ухвал про відкриття провадження у справі та копії позовної заяви з додатками, а також судові повістки про виклик в судове засідання. Відомості про дату та час судового засідання знаходяться у вільному доступі на офіційному сайті Судової влади за адресою в мережі Інтернет https://court.gov.ua/fair/ та сайті Орджонікідзевського районного суду м. Харкова. Поштовий конверт з судовими повістками, направлений за зареєстрованим місце проживання відповідача, повернутий суду засобами поштового зв`язку з довідкою про невручення відповідачу рекомендованого листа суду у зв`язку з відсутністю адресата. Відповідно до п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення\~судової повістки\~є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду. Згідно з ч. 1\~ст. 44 ЦПК України\~учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Учасники судового процесу зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не зявилися в судове засідання без поважних причин. На момент розгляду справи суду не було надано відповідачем жодних відомостей щодо зміни його місця проживання/перебування. Враховуючи, що відмітка про відсутність відповідача за зареєстрованим місцем проживання проставлена у поштовому повідомленні 06.11.2023 року, суд вважає, що у відповідності до п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України він був повідомлений належним чином про дату, час та місце розгляду справи. Відповідач з запереченням проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження, чи з відзивом на позов до суду не звертався, заяв, клопотань та заперечень від нього до суду не надходило. Відповідно до вимог ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачами відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідач не використав наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні та не зявився у судове засідання без повідомлення причин, заяв про відкладення судового засідання, чи розгляду справи за його відсутності до суду не надходило. Відповідачем не надано суду жодного доказу, який би мав істотне значення для вирішення справи по суті, чи спростування доводів позивача. За таких обставин, з письмової згоди представника позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України, на підставі наявних у справі доказів. Приймаючи до уваги ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а також те, що відповідачі обґрунтованих клопотань про відкладення судового засідання, суду не надали, на підставі ч. 1 ст. 223 ЦПК України, суд вважає за доцільне продовжити судовий розгляд за відсутності відповідача. Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84)\~5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно. З`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, який зареєстровано 16 липня 2019 року Московським районним у м. Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, а/з № 459. Від спільного життя сторони неповнолітніх дітей не мають. З березня 2021 року подружжя не підтримують жодних шлюбних відносин, ніяким чином між собою не контактує, у кожного окреме господарство та роздільний бюджет. Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. З огляду на встановлені судом обставини, фактичні взаємини подружжя, а саме: відсутність взаєморозуміння, припинення ведення сторонами спільного господарства та припинення шлюбно сімейних стосунків, суд вбачає всі підстави для розірвання шлюбу, оскільки стосунки, які існують між позивачем та відповідачем формальні, виключають можливість збереження шлюбу в його дійсному розумінні та сенсі, а також суперечать інтересам позивача, що має істотне значення.

Outcome: approved