Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-14 00:00:00

ТОВ «Будинок комфорту» звернулося до суду з позовом про стягнення з відповідача заборгованості в розмірі 165000 грн., в обґрунтування чого посилалося на те, що 13 листопада 2020 року між сторонами в режимі онлайн шляхом заповнення відповідачем в електронній формі анкети заяви клієнта на сайті позивача був укладений договір № 1144201113020 оренди майна з правом викупу. Заборгованість по договору оренди майна з правом викупу відповідачем не сплачена, а об`єкт оренди не повернутий. Ухвалою суду від 26 січня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження. Представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій проти винесення заочного рішення не заперечував. Відповідачка, зареєстроване місце\~проживання (перебування),\~місцезнаходження чи\~місце роботи\~якої невідоме, в судове засідання повторно не прибула, про дату, час та місце розгляду справи була неодноразово належним чином повідомлена в порядку ч. 11 ст. 128 ЦПК України, про що свідчать оголошення, розміщені на офіційному\~веб-сайті\~судової влади\~України, причину неявки суду не повідомила, заяв про відкладення розгляду справи від неї до суду не надходило. Відомості про дату та час судового засідання знаходяться у вільному доступі на офіційному сайті Судової влади за адресою в мережі Інтернет https://court.gov.ua/fair/ та сайті Орджонікідзевського районного суду м. Харкова. Згідно з ч. 1\~ст. 44 ЦПК України\~учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Учасники судового процесу зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не зявилися в судове засідання без поважних причин. Відповідачка з запереченням проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження, чи з відзивом на позов до суду не зверталася, заяв, клопотань та заперечень суду не надала. Відповідно до вимог ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачами відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідачка не використала наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні та не зявилася у судове засідання без повідомлення причин, заяв про відкладення судового засідання, чи розгляд справи за її відсутності до суду не надходило. За таких обставин, з письмової згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України, на підставі наявних у справі доказів. Приймаючи до уваги ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а також те, що відповідач обґрунтованих клопотань про відкладення судового засідання суду не надав, на підставі ч. 1 ст. 223 ЦПК України, суд вважає доцільним продовжити судовий розгляд за відсутності відповідача. Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84)\~5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, доходить наступного. Основним видом діяльності ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» є роздрібна торгівля побутовими електротоварами в спеціалізованих магазинах, а також надання в оренду інших машин, устаткування та товарів, н.в.і.у., що підтверджується інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Наказом директора Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДИНОК КОМФОРТУ» затвердженні Правила надання майна у оренду (далі - «Правила»). Відповідно до п. 1.2. Правил, дані правила регулюють надання майна у оренду, порядок сплати орендних платежів, викупу майна або його повернення, регулюють застосування відповідальності у разі порушення умов даних правил або договорів оренди майна з правом викупу, визначають права та обов`язки сторін. Пунктом 3.1. Правил визначено, що Договір оренди майна з правом викупу укладається у письмовому вигляді у магазинах Орендодавця, поза торгівельними або офісними приміщеннями, а також на відстані, в тому числі і у електронній формі через особистий кабінет на сайті Орендодавця, що знаходиться за посиланням: dcomfort.com.ua. Відповідно до\~п.\~3.3.\~Правил,\~під час\~оформлення замовлення\~для наступного\~укладання Договору\~оренди майна\~з правом\~викупу на\~сайті орендодавця,\~орендарем надається\~повна інформація щодо свого імені, реквізитів документа, що посвідчує особу, номеру телефону та інших даних, необхідних для встановлення особи та оформлення Договору, після чого ним приймається пропозиція, сформована відповідно до пунктів 4, 5 Закону України «Про електронну комерцію». Відповідь про повне прийняття пропозиції надається орендарем у електронній формі через сайт орендодавця шляхом надсилання електронного повідомлення, підписаного за допомогою Електронного підпису одноразовим ідентифікатором, який надсилається орендарю в СМС-повідомленні на номер телефону, вказаний під час оформлення замовлення, що вважається підписом відповідно до статті 12 Закону України «Про електронну комерцію». Після прийняття орендарем пропозиції, орендодавець направляє орендарю у його особистий кабінет підтвердження укладання Договору оренди майна з правом викупу у електронній формі відповідно до пункту 11 статті 11 Закону України «Про електронну комерцію». 13.11.2020 року між позивачем та відповідачем в режимі онлайн шляхом заповнення останнім в електронній формі анкети-згоди клієнта на сайті Позивача, був укладений Договір № 1144201113020 оренди майна з правом викупу (далі - «Договір»), відповідно до п. 1.1. якого орендодавець зобов`язується передати орендареві у строкове платне володіння та користування майно, що визначене в п. 2 цього Договору (далі - «Об`єкт оренди»), з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах передбачених Правилами надання майна в оренду, які є невід`ємною частиною цього Договору, а Орендар зобов`язується прийняти Об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом у власність, на визначених умовах, а також сплачувати Орендодавцеві орендну плату. Відповідно до п. 2. Договору, відповідач отримав в оренду на строк 24 місяці комп`ютер Pentium G5420/H310/8Gb/240Gb/ATX400W/Mon22/k+m, вартістю з ПДВ 41496 грн. із сплатою щомісячного платежу в сумі 1729 грн. 13.11.2020 року орендодавцем направлено орендарю у його особистий кабінет підтвердження укладання Договору. Пунктом 3 Договору сторони погодили, що сплата орендної плати здійснюється Орендарем до 13-го числа (включно) кожного наступного місяця, що слідує за місяцем укладання Договору протягом строку оренди, який становить 24 місяців, де днем внесення останнього платежу є 13.11.2022 року. Відповідно до ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (стаття 628 ЦК України). Згідно зі ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досяглизгоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до вимог ст. 639 ЦК України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлено законом; якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для такого виду договорів не вимагалася. Якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Якщо сторони домовились укласти у письмовій формі договір, щодо якого законом не встановлено письмової форми, такий договір є укладеним з моменту його підписання сторонами. Якщо сторони домовилися про нотаріальне посвідчення договору, щодо якого законом не вимагається нотаріального посвідчення, такий договір є укладеним з моменту його нотаріального посвідчення. Законом України «Про електронну комерцію» встановлено порядок укладення договорів в мережі, спрощено процедуру підписання договору та надання згоди на обробку персональних даних. В пункті 5 частини першої статті 3 Закону України «Про електронну комерцію» визначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства (частина сьома стаття 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа (частина дванадцята статті 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Відповідно до статті 12 Закону України «Про електронну комерцію» якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ. Положення статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» передбачають використання як електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», так і електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом. Електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору (пункт 6 частина перша стаття 3 Закону України «Про електронну комерцію»). Відповідно до частини другої статті 639 Цивільного кодексу України, якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Як зазначалось вище, між сторонами було досягнуто згоду щодо всіх істотних умов договору позики, який оформлений сторонами в електронній формі, з використанням електронного підпису одноразовим ідентифікатором. Частинами першою, третьою статті 509 ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Згідно із статтею 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами, Статтею 759 ЦК України передбачено, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Відповідно до ст. 760 ЦК України, предметом договору найму може бути річ, яка визначена з індивідуальними ознаками і яка зберігає свій первісний вигляд при неодноразовому використанні (неспоживна річ). У відповідності\~до ст.\~762\~ЦК України,\~за користування\~майном з\~наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Якщо розмір плати не встановлений договором, він визначається з урахуванням споживчої якості речі та інших обставин, які мають істотне значення. Відповідно до\~частини першої\~статті 763\~ЦК України\~договір найму\~укладається на\~строк,\~встановлений договором.\~Якщо наймач\~продовжує користуватися\~майном після\~закінчення строку\~договору найму,\~то,\~за відсутності\~заперечень наймодавця\~протягом одного\~місяця,\~договір вважається\~поновленим на\~строк,\~який був\~раніше встановлений\~договором, що узгоджується з нормою статті 764 ЦК України. \~ \~ \~ \~ Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Статтею 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Відповідно до п. 3.4. Правил, орендодавець зобов`язується передати орендарю об`єкт оренди протягом 5 (п`яти) робочих днів з дати підписання Договору оренди майна з правом викупу. Пунктом 3.5.\~Правил визначено,\~що передача\~об`єкта оренди\~орендодавцем та\~прийняття його\~орендарем здійснюється\~за Актом\~приймання-передачі,\~за Товарно-транспортною\~накладною,\~в тому\~числі за\~електронною або\~паперовою Товарно-\~транспортною накладною\~оператора поштового\~зв`язку «Нова\~пошта»,\~або іншим документом, що підтверджує факт передачі Об`єкта оренди у користування. Позивач свої зобов`язання виконав, передав вказане майно у тимчасове користування відповідачу, що підтверджується Експрес-накладною «Нова пошта №20450303885219 від 15.11.2020 року. Факт вручення (отримання) відправлення за Експрес-накладною № 20450303885219 також підтверджується листом ТОВ «Нова пошта» та реєстром (перелік) адреса (одержувачів) з відміткою про отримання. В свою чергу відповідач свої зобов`язання за Договором належним чином не виконував, орендні платежі починаючи з дати укладання Договору та отримання товару жодного разу не сплачував, у зв`язку з чим у останнього утворилась заборгованість по оплаті вартості об`єкту оренди понад 60 календарних днів. Відповідно до п. 6.4.6. Правил, у разі припинення Договору оренди майна з правом викупу, в тому числі і в разі одностороннього його розірвання за ініціативи орендодавця, орендар зобов`язаний негайно повернути орендодавцю об`єкт оренди у стані, у якому він був одержаний, з урахуванням нормального зносу. Якщо орендар не виконує обов`язку щодо повернення об`єкта оренди, орендодавець має право вимагати від орендаря сплати неустойки у розмірі подвійної орендної плати за користування об`єктом оренди за час прострочення, а також штраф у розмірі, визначеному в пункті 8.5 даних правил, та сплати вартості об`єкту оренди за вирахуванням суми вже внесених на момент припинення Договору оренди майна з правом викупу орендних платежів. Відповідно до п. 8.5 Правил, у разі не здійснення оплати орендарем орендної плати протягом 60 (шістдесяти) календарних днів з моменту останнього платежу або укладення Договору (залежно від того, що настало раніше), орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати Договір оренди майна з правом викупу, повідомивши орендаря за 15 календарних днів до фактичної дати такого розірвання. У такому разі орендар зобов`язується сплатити вже нараховану орендну плату, додатково сплатити штраф у розмірі 50 % від загальної суми прострочення орендних платежів за Договором оренди, майна з правом викупу, та викупити об`єкт оренди за ціною, визначеною у Договорі оренди майна з правом викупу за вирахуванням суми вже внесених на момент припинення Договору оренди майна з правом викупу орендних платежів, або повернути об`єкт оренди. 11.01.2022\~рокупозивач скористався правом, наданим п. 6.4.6. та 8.5. Порядку, надіславши відповідачу повідомлення про припинення договору з 30.01.2022 року та необхідності сплатити загальну залишкову вартість об`єкту оренди, у розмірі 41496 грн. Відповідно до\~п.\~8.4Правил, за прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити на користь орендодавця штраф у розмірі 75,00 (сімдесят п`ять) грн. за кожен факт прострочення оплати орендних платежів, а також пеню в розмірі 3% від суми простроченого платежу за кожен день такого прострочення, починаючи з другого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за Договором оренди майна з правом викупу. Згідно з\~ч.\~2\~ст.\~625\~ЦКУкраїни боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3% річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Оскільки заборгованість\~по Договору\~оренди майна\~з правом\~викупу відповідачем\~не сплачена,\~а об`єкт\~оренди не\~був повернутий,\~то Позивач\~змушений звернутися\~до суду\~з цим\~позовом та\~просити суд\~в примусовому\~порядку стягнути\~з Відповідача\~заборгованість по\~договору,\~розмір якої\~станом на\~12.12.2022\~року,\~з урахуванням\~штрафних санкцій\~визначених Договором\~та Правилами,\~урахуванням інфляційних\~втрат та\~3%\~річних,\~складає 177066\~грн.\~34\~коп.,\~з яких:41 496 грн. сума боргу; 82 992 грн. неустойка у розмірі подвійної орендної плати за п.6.4.6. Правил; 20 748 грн. штраф 50% від загальної суми прострочення; 20 748 грн. пеня; 10 004 грн. 58 коп. інфляційне збільшення;1 077 грн. 76 коп. 3% річних. Враховуючи, що позивач у позові просить стягнути з відповідача суму боргу загальному в розмірі 165000 грн., суд вважає позовні вимоги обґрунтованими. Розподіл судових витрат суд вирішує в порядку ст. 141 ЦПК України.

Outcome: approved