Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-22 00:00:00

Зміст первісних позовних вимог У квітні 2023 року позивачка, [PERSON] , звернулася до суду з позовною заявою до [PERSON] , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації про визначення місця проживання дитини, [PERSON] , [INFO] , з матір`ю. Позовні вимоги мотивовані тим, що сторони перебували у шлюбі. Від шлюбу сторони мають малолітню дочку, [PERSON] , [INFO] . Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 29 березня 2023 року у справі № 754/1644/23 розірвано шлюб між позивачем та відповідачем. Наразі малолітня дитина, [PERSON] , проживає з мамою, за адресою: [ADDRESS] . Позивачка стверджує, що неприязнь відповідача трансформувалась у психологічне насильство щодо неї. Від відповідача в сторону позивачки систематично стали надходити словесні образи, погрози та приниження (в усній формі та за допомогою засобів зв`язку) щодо відібрання дитини. За таких обставин у позивачки виникли побоювання за себе та малолітню дитину у зв`язку з чим вона неодноразово зверталась до поліції щодо захисту своєї безпеки та безпеки дитини. Позивачка зазначає, що, як мати малолітньої дитини, усвідомлює свою особисту відповідальність за виховання та піклування дитини, створення для неї належних соціально-побутових умов проживання, збереження психічного та фізичного здоров`я, духовного та розумового розвитку, вважає за необхідне визначити місце проживання дитини з нею. Вказує, що слідкує за станом здоров`я дитини, її розвитком, виховує та піклується про неї, у матері є психологічний контакт з дитиною, прив`язаність одна до одної. У дитини, відповідно до її місця проживання, є всі необхідні умови для повноцінного розвитку дитини відповідного віку. Відзив на первісну позовну заяву Відповідач просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог, вказуючи на те, що до матеріалів справи не додано доказів того, що відповідач здійснює психологічний тиск та вчиняє погрози щодо позивачки відносно відібрання дитини, а також, що від відповідача надходять погрози та словесні образи, ці обставини не знайшли свого відображення в доданих до позову документах. Відповідач зазначає, що позивачка не надає дитину для побачення з ним, що порушує не лише право та обов`язок батька на спілкування, побачення та виховання дитини, але й призводить до руйнування зв`язку дитини з батьком. Зміст зустрічних позовних вимог з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог Позивач за зустрічним позовом, з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог, просить суд визначити наступний спосіб участі [PERSON] у вихованні та спілкуванні з дитиною, [PERSON] , [INFO] : - перший, третій тиждень місяця з п`ятниці у час доби з 16 год 00 хв. до неділі по 18 год 00 хв.; - на наступний день після дня народження [PERSON] , а саме 13 березня кожного календарного року у час доби з 10 год 00 хв. по 20 год 00 хв.; - у святкові дні (дні державних свят) у час доби з 13 год 00 хв. до 20 год 00 хв.; - у святковий день «Новий рік» з 31 грудня через календарний рік (один раз на два роки) у час доби з 19 год 00 хв. по 2 січня у час доби до 13 год 00 хв.; - інші дні та час за погодженням із [PERSON] . Місце способу участі [PERSON] , [INFO] , у вихованні, здійснення побачення, спілкування зі своєю дитиною (донькою), [PERSON] , [INFO] , визначається за правом вибору (на розсуд) батька [PERSON] , [INFO] . Зустрічні позовні вимоги мотивовані тим, що заявою від 31.03.2023 відповідач за первісним позовом звернувся до Служби у справах дітей Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації про встановлення участі у вихованні дитини та порядку побачення, спілкування з дитиною. 08.06.2023 Деснянською районною в м. Києві державною адміністрацією було прийнято розпорядження за № 324 «Про участь батька у вихованні малолітньої [PERSON] », згідно з яким було встановлено наступний порядок: перший та третій тиждень кожного місяця з 10.00 год суботи до 18.00 год неділі; наступний день після дня народження дитини (13 березня) з 10.00 год до 20.00 год. Позивач за зустрічним позовом вказує, що Деснянська районна в м. Києві державна адміністрація своїм розпорядженням від 08.06.2023 без жодного обґрунтування в документі порушила його право на побачення з дитиною, зокрема, у святкові (державні свята) дні, порушила його право, як батька бачити дитини хоча б один раз в тиждень; розпорядженням Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації встановлено графік побачень один раз в два тижні і це з урахуванням того, що дитина наразі з ним не проживає, натомість позивач за первісним позовом бачить дитину кожного дня. Позивач за зустрічним позовом стверджує, що неодноразово намагався вирішити питання побачень з дитиною мирним шляхом, але безуспішно. 10.02.2023 до Деснянського УП ГУНП у м. Києва ним було подано заяву про скоєння злочину, де зазначив, що після прийняття рішення щодо розірвання між ними шлюбу, [PERSON] поїхала в невідомому напрямку з донькою [PERSON] , а вже потім через деякий час стало відомо, що донька, зі слів [PERSON] , перебуває з бабусею (матір`ю позивачки за первісним позовом) [PERSON] , в смт. Носівка, Чернігівської області. Спільна дитина [PERSON] зареєстрована за адресою місця проживання в [ADDRESS] , де проживає і зареєстрований її батько та бабуся (мати відповідача за первісним позовом). Однак наразі дитина не проживає за адресою місця своєї реєстрації. Рух справи Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 17.04.2023 відкрито провадження у вказаній справі та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження. 15.05.2023 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву. 01.06.2023 представником позивачки подано клопотання про долучення доказів. 03.07.2023 до суду від [PERSON] надійшла зустрічна позовна заява, а також клопотання про поновлення строку для подання зустрічної позовної заяви. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 06.07.2023 зустрічну позовну заяву [PERSON] залишено без руху, надано строк для усунення недоліків. 19.07.2023 до суду від [PERSON] надійшла заява про усунення недоліків, до якої додано зустрічну позовну заяву у новій редакції. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 21 вересня 2023 року поновлено [PERSON] строк для подання зустрічної позовної заяви. Прийнято до спільного розгляду зустрічну позовну заяву [PERSON] до [PERSON] , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації про визначення способу участі батька у вихованні дитини та спілкуванні з дитиною з первісним позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації про визначення місця проживання дитини. Зобов`язано Службу у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації відповідно до приписів статті 19 Сімейного кодексу України надати суду письмовий висновок щодо розв`язання спору. 03.10.2023 від представника позивача за зустрічним позовом [PERSON] - адвоката Цибульського Володимира Володимировича надійшла заява про зменшення позовних вимог. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 06 жовтня 2023 року прийнято до розгляду заяву позивача за зустрічним позовом [PERSON] , подану представником адвокатом Цибульським Володимиром Володимировичем, про зменшення позовних вимог. 14.11.2023 до суду надійшов висновок щодо визначення місця проживання дитини № 102-4970 від 10.11.2023 та висновок щодо визначення способів участі у вихованні та спілкуванні батька з малолітньою дитиною № [NUMBER] від 10.11.2023. 21.11.2023 від представника третьої особи надійшло клопотання про розгляд справ без участі представника Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації. Ухвалою суду від 23.11.2023, занесеною до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті. Під час розгляду по суті позивачка за первісним позовом підтримала позовні вимоги та не заперечувала щодо задоволення зустрічних позовних вимог. Відповідач за первісним позовом не заперечував щодо задоволення первісних позовних вимог та просив суд задовольнити зустрічні позовні вимоги, з урахуванням заяви про зменшення зустрічних позовних вимог. Фактичні обставини справи, встановлені судом 16 червня 2018 року Центральним відділом державної реєстрації шлюбів Головного територіального управління юстиції у м. Києві зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] . Від шлюбу позивачка та відповідач мають малолітню доньку [PERSON] , [INFO] . Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 29 березня 2023 року у справі № 754/1644/23 шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. Малолітня [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , де проживає батько. Однак дитина [PERSON] проживає разом з матір`ю, [PERSON] , в двокімнатній квартирі за адресою: [ADDRESS] . За вказаною адресою спеціалістом Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації та фахівцем із соціальної роботи Деснянського районного в місті Києві центру соціальних служб проведено обстеження житлово-побутових умов проживання та з`ясовано, що умови для малолітньої [PERSON] створені. В квартирі чисто, охайно. В дитини є окрема кімната, спальне ліжко, іграшки, місце для ігор, шафа для одягу. Малолітня [PERSON] , відвідувала дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) № 39 «Світаною» з 01 вересня 2021 року по лютий 2023 року, що підтверджується довідкою № 05 від 28 березня 2023 року та довідкою № 8 від 08 травня 2023 року. Відповідно до інформації, наданої працівникам Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації з дошкільного навчального закладу № 743 Деснянського району міста Києва, [PERSON] навчається в садочку з 01.09.2023. Дівчинка проявила себе як лагідна, добра, життєрадісна дитина. Батьки в рівній мірі опікуються дитиною та проводять з нею достатньо часу. Батько та мати цікавляться життям дитини в дошкільному закладі. Єва має все необхідне для відвідування саду. 3 23.03.2023 [PERSON] перебуває на медичному обліку у Комунальному некомерційному підприємстві «Центр первинної медико-санітарної допомоги №4 Деснянського району м. Києва», що знаходиться за адресою м. Київ, бул. Вигурівський, 4, та підтверджується декларацією №0001-5374-H6A0. Згідно з інформацєю, наданою КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 4» Деснянського району міста Києва працівникам Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, малолітня [PERSON] обслуговується в даному медичному закладі. Дитина здорова, на обліку не перебуває. Під час відвідування лікаря дитина була охайна, доглянута та була в супроводі матері. Щодо визначення місця проживання дитини Відповідно до ст. 160 СК України місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за згодою батьків. Місце проживання дитини, яка досягла десяти років, визначається за спільною згодою батьків та самої дитини. Якщо батьки проживають окремо, місце проживання дитини, яка досягла чотирнадцяти років, визначається нею самою. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 12 червня 1998 року № 16 «Про застосування судами деяких норм Кодексу про шлюб та сім`ю України», вирішуючи спори між батьками, які проживають окремо (в тому числі в одній квартирі), про те, з ким із них і хто саме з дітей залишається, суд, виходячи із рівності прав та обов`язків батька й матері щодо своїх дітей, повинен постановити рішення, яке відповідало б інтересам неповнолітніх. При цьому суд враховує, хто з батьків виявляє більшу увагу до дітей і турботу про них, їхній вік і прихильність до кожного з батьків, особисті якості батьків, можливість створення належних умов для виховання, маючи на увазі, що перевага в матеріально-побутовому стані одного з батьків сама по собі не є вирішальною умовою для передачі йому дітей. Як вбачається з положень ст. 161 СК України, якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. Під час вирішення спору щодо місця проживання малолітньої дитини беруться до уваги ставлення батьків до виконання своїх батьківських обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 березня 2020 року у справі № 336/1205/19 (провадження № 61-2560св20) зроблено висновок, що «рівність прав батьків щодо дитини є похідною від прав та інтересів самої дитини на гармонійний розвиток та належне виховання, й у першу чергу повинні бути визначені та враховані інтереси дитини, виходячи із об`єктивних обставин спору, а вже тільки потім права батьків. Міжнародні та національні норми не містять положень, які б наділяли будь-кого з батьків пріоритетним правом на проживання з дитиною. При визначенні місця проживання дитини судами необхідно крізь призму врахування найкращих інтересів дитини встановлювати та надавати належну правову оцінку всім обставинам справи, які мають значення для правильного вирішення спору. Отже, при розгляді справ щодо місця проживання дитини суди насамперед мають виходити з інтересів самої дитини, враховуючи при цьому сталі соціальні зв`язки, місце навчання, психологічний стан тощо, а також дотримуватися балансу між інтересами дитини, правами батьків на виховання дитини і обов`язком батьків діяти в її інтересах». Аналогічний висновок міститься і в постановах Верховного Суду від 14 лютого 2020 року у справі № 574/886/18, від 26 лютого 2020 року у справі № 206/532/18, від 23 вересня 2020 року у справі № 359/3580/18, від 12 лютого 2019 року у справі № 461/3144/17. У висновку щодо визначення місця проживання дитини № 102-4970 від 10.11.2023 Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація, на яку покладені повноваження органу опіки та піклування, вважає за доцільне визначити місце проживання малолітньої [PERSON] , [INFO] , разом з матір`ю, [PERSON] . Під час розгляду справи судом встановлено, що малолітня [PERSON] , [INFO] , на час розгляду справи проживає разом з матір`ю, члени комісії не встановили обставин, які б давали підстави до зміни місця проживання дитини, в той же час матір забезпечує інтереси, духовний та фізичний розвиток дитини, а також враховуючи, що батько дитини, [PERSON] , не заперечує щодо визначення місця проживання дитини з матір`ю, тому суд приходить до висновку про визначення місця проживання [PERSON] , [INFO] , з матір`ю [PERSON] . За таких обставин, первісні позовні вимоги підлягають задоволенню. Щодо визначення способу участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною Відповідно до частини третьої статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Відповідно до пункту 1 статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Згідно з частинами другою, восьмою, дев`ятою, десятою статті 7 Сімейного кодексу України сімейні відносини можуть бути врегульовані за домовленістю (договором) між їх учасниками. Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист. За змістом статті 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини. Мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом (стаття 153 СК України). Пунктом 3 статті 9 Конвенції про права дитини передбачено, що держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини. Відповідно до частин першої, другої статті 155 СК України здійснення батьками своїх прав та виконання обов`язків мають ґрунтуватися на повазі до прав дитини та її людської гідності. Батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини. Згідно з частинами другою, третьою статті 157 СК України той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Згідно зі статтею 158 СК України за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання. Відповідно до частин першої, третьої статті 19 СК України у випадках, передбачених цим Кодексом, особа має право на попереднє звернення за захистом своїх сімейних прав та інтересів до органу опіки та піклування. Звернення за захистом до органу опіки та піклування не позбавляє особу права на звернення до суду. У разі звернення з позовом до суду орган опіки та піклування припиняє розгляд поданої йому заяви. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи (частина п`ята статті 19 СК України). Частиною першою, другою статті 159 СК України передбачено, що якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Право на повагу до сімейного життя, гарантоване статтею 8 Конвенції, охоплює і зв`язки між батьками та дітьми. Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях вказує на те, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. У рішенні Європейського суду з прав людини від 07 грудня 2006 року у справі «Хант проти України» (заява № 31111/04, § 54) зазначено, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 05 грудня 2018 року у справі № 175/5360/13 (провадження № 61-37709св18) вказано, що «при вирішенні спору щодо участі у вихованні та визначенні порядку зустрічей з дитиною того з батьків, хто проживає окремо від дитини, суд має виходити, передусім, з інтересів дитини з урахування кожних конкретних обставин справи. Встановлений сімейним законодавством принцип повної рівності обох батьків у питаннях виховання дітей може бути обмежений судом лише в інтересах дитини». У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 15 липня 2020 року у справі № 727/3856/18 (провадження № 61-5323св19) вказано, що «вирішуючи спори у цій категорії справ, суд має враховувати низку чинників: ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я. Згідно зі статтею 3 Конвенції про права дитини в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Держави-учасниці зобов`язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів. Закон визначає охорону дитинства в Україні як стратегічний загальнонаціональний пріоритет, що має важливе значення для забезпечення національної безпеки України, ефективності внутрішньої політики держави, і з метою забезпечення реалізації прав дитини на життя, охорону здоров`я, освіту, соціальний захист, всебічний розвиток та виховання в сімейному оточенні встановлює основні засади державної політики у цій сфері, що ґрунтуються на забезпеченні найкращих інтересів дитини. Верховний Суд зауважує, що першочергове значення під час ухвалення рішення суд надає інтересам дитини, враховуючи її думку». Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 24.09.2008 №866 «Питання діяльності органів опіки та піклування, пов`язаної із захистом прав дитини» для розв`язання спору, що виник між батьками, щодо визначення місця проживання дитини, один з батьків подає до служби у справах дітей за місцем проживання дитини відповідну заяву. Під час розв`язання спорів між батьками щодо визначення місця проживання дитини служба у справах дітей має захищати інтереси дитини з урахуванням рівних прав та обов`язків матері та батька щодо дитини. Після обстеження житлово-побутових умов, проведення бесіди з батьками та дитиною служба у справах дітей складає висновок про визначення місця проживання дитини і подає його до органу опіки та піклування для прийняття відповідного рішення. У висновку щодо визначення способів участі у вихованні та спілкуванні батька з малолітньою дитиною № 102-4965 від 10.11.2023 Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація, на яку покладені повноваження органу опіки та піклування, вважає за доцільне надати до суду висновок про доцільність визначення способів участі у вихованні та спілкуванні батька, [PERSON] , з малолітньою дитиною, [PERSON] , [INFO] , таким чином: - перший та третій тиждень кожного місяця з п`ятниці 16.00 год до неділі 18.00 год; - на наступний день після дня народження [PERSON] ( [INFO] ) з 10.00 год. до 20.00 год; - у святкові дні (дні державних свят) з 13.00 год до 20.00 год; - у святковий день «Новий рік» через календарний рік (один раз на два роки) з 31 грудня 19.00 год до 02 січня 13.00 год; - інші дні та час за погодженням із [PERSON] . Зустрічі проводити з врахуванням інтересів та бажання дитини. З досліджених доказів судом не встановлено обставин, які б давали підстави не погодитися з висновком органу опіки та піклування щодо визначення способу участі батька у вихованні та спілкуванні з малолітньою дитиною, також враховуючи те, що відповідач за зустрічним позовом не заперечує щодо визначного органом опіки та піклування порядку спілкування батька та дитини, а тому з огляду на вік та інтереси малолітньої дитини, суд приходить до висновку про обґрунтованість вказаного висновку. Отже, вимоги зустрічного позову підлягають частковому задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: partial