Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-20 00:00:00

І. Стислий виклад позиції сторін. Керівник Дубенської окружної прокуратури звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] на користь Вербської сільської ради шкоду, завдану незаконною порубкою дерев, у розмірі 23 003,62 грн та судовий збір в сумі 2 684,00 грн. В обґрунтування посилається на те, що Дубенською окружною прокуратурою встановлено, що 06.05.2023 приблизно о 18 год. 00 хв. [PERSON] здійснила незаконну порубку дерев тополі діаметром біля шийки кореня 24,0 см, 24,75 см, 23,75 см, 24,25 см, 28,75 см. 30.05.2023 інженером охорони і захисту лісу філії «Дубенське лісове господарство» складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення №41 за ч. 1 ст. 65 КУпАП відносно [PERSON] за незаконну порубку п`яти дерев тополі у Білогородському лісництві. Вказаний протокол уповноваженою особою складено в присутності правопорушника - [PERSON] , що підтверджується її підписом. Того ж дня інженер охорони і захисту лісу розглянув протокол про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] та виніс постанову № 41 від 30.05.2023 про накладення адміністративного стягнення у розмірі 510,00 грн. У встановлені строки [PERSON] добровільно штраф не сплатила, постанову про притягнення до адміністративної відповідальності до суду не оскаржила, у зв`язку з чим листом №1 від 13.06.2023 постанову про накладення адміністративного стягнення скеровано до органу державної виконавчої служби для примусового виконання. До теперішнього часу [PERSON] штраф не сплачено, у добровільному порядку шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу самовільною порубкою дерев, не відшкодовано, чим завдано шкоду державним інтересам. В результаті незаконної порубки [PERSON] завдала шкоди навколишньому природному середовищу, яка згідно з Постановою Кабінету Міністрів України № 665 від 23.07.2008 року «Про такси для обчислення розміру шкоди заподіяної лісу» становить 23 003,62 коп. Таким чином, встановлено факт протиправної поведінки відповідача, його вину, шкоду, завдану внаслідок порушення ним природоохоронного законодавства, а також причинно-наслідковий зв`язок між діями та завданою шкодою. ІІ. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі Ухвалою суду від 06.10.2023 справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Відповідачка повідомлена про дату, час та місце розгляду справи у встановленому порядку: за місцем зареєстрованого місця проживання направлено копію позовної заяви та повістку, до суду повернувся конверт з відміткою «адресат відмовився» (а.с.42-64). Згідно п. 3 ч.8 ст. 128 ЦПК України днем вручення відповідачу документів суду є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку. Таким чином, відповідач повідомлена належним чином 31.10.2023 в той день, коли відмовилась отримати пошту від суду, 15-денний строк на подачу відзиву минув, і відзиву із запереченнями не подала. Отже, підстав для відкладення розгляду справи немає. ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом. 22.05.2023 кримінальне провадження №12023181040000273 від 07.05.2023 за ч.1 ст. 246 КПК України закрито в зв`язку відсутності складу кримінального правопроушення (а.с. 11-12). 06.05.2023 приблизно о 18 год. 00 хв. [PERSON] здійснила незаконну порубку дерев тополі діаметром біля шийки кореня 24,0 см, 24,75 см, 23,75 см, 24,25 см, 28,75 см. 30.05.2023 інженером охорони і захисту лісу філії «Дубенське лісове господарство» складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення №41 за ч. 1 ст. 65 КУпАП відносно [PERSON] за незаконну порубку п`яти дерев тополі у Білогородському лісництві. Вказаний протокол уповноваженою особою складено в присутності правопорушника - [PERSON] , що підтверджується її підписом (а.с.13). 30.05.2023 інженер охорони і захисту лісу розглянув протокол про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] та виніс постанову № 41 від 30.05.2023 про накладення адміністративного стягнення у розмірі 510,00 грн (а.с.14). Отже, вина [PERSON] в незаконній порубці дерев тополі 06.05.2023 приблизно о 18.00 год. встановлена. Згідно письмових пояснень [PERSON] вони визнає, 06.05.2023 пішла в ліс і зрізала 5 дерев тополі, тому що не мала чим палити. Свою вину визнала (а.с.15). 08.05.2023 інженером охорони і захисту лісу складено акт огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства та розраховано розмір шкоди, що становить 23003,62 грн (а.с.16-17). У встановлені строки [PERSON] добровільно штраф не сплатила, у зв`язку з чим листом №1 від 13.06.2023 постанову про накладення адміністративного стягнення скеровано до органу державної виконавчої служби для примусового виконання та відкрито виконавче провадження (а.с.18-19). Також у відповідь на запит Дубенської окружної прокуратури Вербська сільська рада 29.06.2023 за №926/02-25 повідомила, що добровільно [PERSON] завдані збитки не сплачено (а.с. 20-22). IV. Норми права, які застосував суд. Статтею 22 Цивільного кодексу України передбачено, що особі якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до ч. 1 ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог. Згідно з ч. 1 ст. 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають, в тому числі, відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Відповідно до ч. 1 ст. 105 Лісового Кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Згідно з ч. 2 ст. 105 Лісового кодексу України, відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні, серед іншого, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Відповідно до статей 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Аналогічна правова позиція міститься в роз`ясненні Вищого арбітражного суду України № 02-5/744 від 27.06.2001. Зокрема, відповідно до ст. 69 Закону шкода, заподіяна внаслідок порушення природоохоронного законодавства, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від сплати збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Верховний Суд у постанові № 364/1080/16-ц від 27.06.2018 звернув увагу на те, що загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавана шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювана шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто діє презумпція вини завдавача шкоди. Також встановлено, шо постійним лісокористувачем лісових угідь, на яких відбулася незаконна порубка дерев, є філія «Дубенське лісове господарство». Відповідно до ч. 1 ст. 89 Лісового кодексу України охорону і захист лісів на території України здійснюють: державна лісова охорона, яка діє у складі центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань лісового господарства та підприємств, установ і організацій, що належать до сфери їх управління; лісова охорона інших постійних лісокористувачів і власників лісів. Згідно з ч.ч. 2, 5 ст.86 Лісового кодексу України власники лісів і постійні лісокористувачі зобов`язані розробляти та проводити в установлений строк комплекс протипожежних та інших заходів, спрямованих на збереження, охорону та захист лісів. Забезпечення охорони і захисту лісів покладається на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства та органи місцевого самоврядування, власників лісів і постійних лісокористувачів відповідно до цього Кодексу. V. Мотивована оцінка і висновки суду. Оцінивши в сукупності подані докази, суд вважає, що позов необхідно задовольнити. Дубенська окружна прокуратура реалізує покладені від імені держави повноваження щодо захисту інтересів Вербської сільської ради Дубенського району, оскільки порушення вчинено на її території та вказані платежі зараховуються на спеціальний бюджетний рахунок селищної ради, а тому несвоєчасна сплата їх відповідачем може призвести до ненадходжень до місцевого бюджету. Суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження щодо звернення з позовом про відшкодування шкоди, заподіяної державі злочином не здійснив захисту інтересів держави - не вжив заходів до стягнення шкоди заподіяної навколишньому природному середовищу, що є підставою для звернення прокурора до суду в інтересах держави з даним позовом. Дослідивши докази, суду доведено, [PERSON] здійснила незаконну порубку лісу,за що була притягнута до адміністративної відповідальності. [PERSON] завдала матеріального збитку на суму 20003,62 грн., що підтверджується доказами і збитки у вказаному розмірі повинні бути відшкодовані нею як особою, яка їх завдала. Згідно ч.1 ст. 133, ч. 1 ст. 141 ЦПК України сплачений позивачем судовий збір у розмірі 2684 грн. необхідно стягнути на його користь з відповідача.

Outcome: approved