Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-26 00:00:00

13 липня 2023 до Ленінського районного суду м.Запоріжжя надійшла позовна заява [PERSON] до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Руставі 7-А», треті особи на стороні позивача: [PERSON] , [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивачці - [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі-продажу від 08.12.2020, посвідченого приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Кияницею Н. В., зареєстрований в реєстрі за № 2746 та Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №235890045 від 08.12.2020. З метою забезпечення і захисту прав співвласників, дотримання ними своїх обов`язків, належне утримання та використання спільного майна будинку [ADDRESS] створено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Руставі 7-А», яке зареєстроване в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань від 17.05.2021 за №1001031020000051240. 28.10.2022 о 01 год. 30 хв. відбулося залиття квартири [ADDRESS] . Син позивачки одразу звернувся до аварійної служби «15-80» та позивачка разом із сином власноруч приступили до ліквідації наслідків аварії. 28.10.2022 у складі комісії: власника квартири [ADDRESS] - [PERSON] , в.о. голови правління ОСББ «Руставі 7-А» Сидоренко Наталі Миколаївни, представника власника квартири [ADDRESS] - [PERSON] , власника квартири [ADDRESS] - [PERSON] був складений акт №28/10-22 про наслідки залиття житлового приміщення, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Даним актом встановлено, що під час залиття в квартирі [ADDRESS] пошкоджені в кухні - шпалери на стінах, штукатурка під шпалерами, віконні укоси, зроблені з гіпсокартону, обладнання стелі (ПВХ панелі та поліуританові плінтуса), софіти освітлення - 3 шт., розетки в кімнаті - 5 шт., підвісні та вбудовані шафи кухонних меблів (зроблені з ДСП) частково надулися; в коридорі, при вході в кухню - на стінах шпалери відшарувалися від стін, на підлозі ламінат набрався води і розбух, у зв`язку з чим потребує заміни; в спальні, кімнаті суміжній з кухнею, залйло стелю по шву плит перекриття, пошкодивши штукатурку, також залило стіну біля вікна, пошкодивши шпалери на стіні. Зважаючи на якість води, можлива поява грибка та плісняви під покриттям підлоги на кухні та коридора. В результаті обстеження вище розташованої квартири [ADDRESS] після відключення холодної води, було виявлено ушкодження, свищ у трубі вертикального стояку ХВП, розташованого в технічній ніші в кухні квартири, вона закрита листом ОСБ. Прорив пов`язаний із старінням металевої труби стояку ХВП без втручання власника квартири [ADDRESS] . Комісія прийшла до висновку, що були порушені норми технічної експлуатації будівель правлінням ОСББ «Руставі 7-А», не належним чином слідкує за станом комунікацій в будинку. Фізичною особою-підприємцем [PERSON] на підставі договору № 002-02 від 27.02.2023, укладеного з [PERSON] визначений майновий розмір збитку, який нанесений квартирі [ADDRESS] в результаті залиття водою. Згідно звіту з визначення ринкового майнового збитку №002-02, встановлений та детально розписаний обсяг пошкодженого майна, яке знаходилось у вказаній квартирі. Розмір майнових збитків (матеріальної шкоди), завданих позивачу після залиття квартири [ADDRESS] станом на 28.10.2022 складає 58113,00 гривень, в тому числі ПДВ (20%) - 9685,50 гривень. 24.03.2023 на адресу відповідача направлена претензія про сплату матеріальних збитків в розмірі 58113,00 гривень. Також, внаслідок значних пошкоджень квартири, позичці завдана моральна шкода. Масштаби пошкоджень, вплинули на звичайний спосіб життя позивачки, так вона вимушена звертатися до правників за захистом своїх прав, звертатися до відповідача з вимогами про відновлення становища, яке існувало до порушення. Значна частина речей потребує відновлення, що потребує від позивачки додаткових сил та матеріальних витрат. Також в результаті аварії з появою грибка та чорної плісняви в квартирі можливі негативні наслідки для здоров`я позивачки. Позивачка з моменту затоплення постійно перебуває у стресі, що також негативно впливає на її здоров`ї. Позивачка вимушена була самостійно усувати наслідки аварії за повної відсутності підтримки та допомоги з боку ОСББ «Руставі 7-А». Відповідач добровільно відшкодовувати матеріальну та моральну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири не бажає. Посилаючись на зазначені обставини, просить суд стягнути з ОСББ «Руставі 7-А» на користь [PERSON] відшкодування матеріальної шкоди, внаслідок залиття квартири у розмірі 58113,00 гривень та моральної шкоди у розмірі 20000,00 гривень, а також понесені судові витрати. 06.09.2023 від представника [PERSON] - адвоката Багмут Г.В. надійшли пояснення щодо позову, відповідно до яких просив задовольнити позовні вимоги [PERSON] . Відповідачем поданий відзив на позовну заяву, відповідно до якого голова правління ОСББ «Руставі 7-А» Удовіченко Д.О. просила в задоволенні позову відмовити. 26.09.2023 від представника позивача - адвоката Цмокаленко О.С. надійшла відповідь на відзив, відповідно до яких просить позовні вимоги [PERSON] задовольнити. Позивач та його представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили їх задовольнити, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві. Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував у зв`язку з недоведеністю, просив відмовити в задоволенні позову. 27.09.2023 від третьої особи [PERSON] надійшла заява про розгляд справи без її участі. У заяві зазначила, що вважає, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню. Клопотання відповідача про призначення судової будівельно-технічної експертизи подане до суду 01.11.2023 залишено без задоволення, оскільки на цей час розгляд справи по суті вже розпочався. Дослідивши матеріали справи та надані докази, заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, вислухавши пояснення третьої особи [PERSON] та пояснення свідків, суд дійшов до наступних висновків. Згідно зі\~статтею 264 ЦПК України\~під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. Згідно зі\~статтею 263 ЦПК України\~рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Європейський суд з прав людини наголошує, що пункт 1 статті 6 гарантує кожному право порушити в суді чи відповідному органі будь-який позов, який стосується його цивільних прав та обов`язків; таким чином, пункт передбачає «право на суд», одним з аспектів якого є право доступу до суду, тобто право порушувати в судах позов для вирішення цивільного спору. Відповідно до\~статті 3 Цивільного кодексу України, загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Вимога справедливості, добросовісності та розумності цивільного законодавства практично виражається у встановлені його нормами рівних умов для участі всіх осіб у цивільних відносинах, закріплені можливості адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу. Відповідно до частини 1\~статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно частини 1, 3\~статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав. За положенням частини 1\~статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства закріплено\~статтею 15 Цивільного кодексу України. Право на захист виникає з певних підстав, якими виступають порушення цивільного права, його невизнання чи оспорювання. Зміст конституційного права особи на звернення до суду за захистом своїх прав визначений\~статтею 16 Цивільного кодексу України, відповідно до приписів якої, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, при цьому, способами захисту цивільних прав і інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. У відповідності до вимог статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно статей 81, 83 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. На підставі статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Судом встановлено, що позивачці [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу від 08.12.2020, посвідченого приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Кияницею Н. В., зареєстрований в реєстрі за №2746, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №235890045 від 08.12.2020. Відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 17.05.2021 створено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Руставі 7-А», про що внесено запис №1001031020000051240 та зареєстровано ОСББ «Руставі 7-А», якому присвоєно ідентифікаційний код 44318940. Метою створення ОСББ «Руставі 7-А» є забезпечення і захист прав співвласників, дотримання ними соїх обов`язків, належне утримання та використання спільного майна будинку, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та Статутом. З 01.10.2021 ОСББ «Руставі 7-А» почало роботу, загальними зборами, протоколом №1 від 16.06.2021, був прийнятий внесок 7,00 гривнь за кв.м. на утримання будинку. 28.10.2022 о 01 год. 30 хв. відбулося залиття квартири [ADDRESS] , у зв`язку з чим позивач вимушена була звернутись до аварійної служби №15-80 та власноруч приступити до ліквідації наслідків аварії. Того ж дня позивачка звернулася до голови правління ОСББ «Руставі 7-А» із заявою про проведення огляду своєї квартири та складання акту. 28.10.2022 у складі голови комісії: в.о. голови правління ОСББ «Руставі 7-А» Сидоренко Н.М. (квартира [ADDRESS] ), членів комісії: [PERSON] (квартира [ADDRESS] ), [PERSON] (квартира [ADDRESS] , представників: квартири [ADDRESS] - [PERSON] , квартири [ADDRESS] - [PERSON] , квартири [ADDRESS] - [PERSON] був складений акт про те, що 28.10.2022 о 1:30 в будинку [ADDRESS] у квартирах [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] трапилось: залиття, аварія. Відповідно до акту 28.10.2022 аварійною слжбою було виявлено протікання холодної води по стелі кухні у квартирі [ADDRESS] , заявка 55629. Причиною залиття, аварії, що трапилась на системі ХВП є зношення труб холодної води у квартирі [ADDRESS] , вичерпний строк експлуатації ХВП мешканців кв. [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] у роботі системи. Висновки і рекомендації комісії: у квартирі [ADDRESS] трапилась аварія на трубі ХВП, а саме свіщі на трубі. Також свіщь в стелі між кв. [ADDRESS] . У зв`язку з цим трапилось залиття кв. [ADDRESS] . Зі слів власника квартири [ADDRESS] [PERSON] були залиті стіни кухні, стеля, підлога, але при обстеженні комісією значного залиття не виявлено. Причиною задлиття є свіщі, що утворилися на трубі ХВП в кв. [ADDRESS] вручання в систему ХВП мешканцями кв. [ADDRESS] не виявлено, зношеність труби ХВП в кв. [ADDRESS] понад 37 років. Мешканцям рекомендовано провести заміну труби ХВП. Вказаний акт підписаний головою комісії: [PERSON] , членами комісії: [PERSON] , [PERSON] . У графі з актом ознайомлені мешканці квартир: [ADDRESS] [PERSON] , № 17 [PERSON] , №21 [PERSON] - підписи відсутні. Також, 28.10.2022 був складений акт №28/10-22 про залиття житлового приміщення за адресою: [ADDRESS] , 9-ти поверхового будинку, 3 кімнатна квартира, комісією у складі: власника квартири [ADDRESS] - [PERSON] , в.о. голови правління ОСББ «Руставі 7-А» Сидоренко Наталії Миколаївни, представника власника квартири [ADDRESS] - [PERSON] , власника квартири [ADDRESS] - [PERSON] про те, що була обстежена квартири [ADDRESS] на предмет залиття з вище розташованої квартири [ADDRESS] , яка розташована на 5 поверсі. Комісія встановила, що під час залиття в квартирі [ADDRESS] пошкоджені в кухні - шпалери на стінах, штукатурка під шпалерами, віконні укоси, зроблені з гіпсокартону, обладнання стелі (ПВХ панелі та поліуританові плінтуса), софіти освітлення - 3 шт., розетки в кімнаті - 5 шт., підвісні та вбудовані шафи кухонних меблів (зроблені з ДСП) частково надулися; в коридорі, при вході в кухню - на стінах шпалери відшарувалися від стін, на підлозі ламінат набрався води і розбух, у зв`язку з чим потребує заміни; в спальні, кімнаті суміжній з кухнею, залйло стелю по шву плит перекриття, пошкодивши штукатурку, також залило стіну біля вікна, пошкодивши шпалери на стіні. Зважаючи на якість води, можлива поява грибка та плісняви під покриттям підлоги на кухні та коридора. В результаті обстеження вищерозташованої квартири [ADDRESS] після відключення холодної води, було виявлено ушкодження, свищ у трубі вертикального стояку ХВП, розташованого в технічній ніші в кухні квартири, вона закрита листом ОСБ. Прорив пов`язаний із старінням металевої труби стояку ХВП без втручання власника квартири [ADDRESS] . Комісія прийшла до висновку, що були порушені норми технічної експлуатації будівель правлінням ОСББ «Руставі 7-А», не належним чином слідкує за станом комунікацій в будинку. Таким чином, причиною залиття квартири [ADDRESS] стало поява свища в трубі металевого стояку ХВП в районі кухні квартири [ADDRESS] , залиття, підлоги кухні, коридора та спальні, суміжних з кухнею квартири [ADDRESS] , як слідство, протікання води через перекриття між квартирами до квартири [ADDRESS] . Винуватцем залиття та заподіяння шкоди визнано голову правління та правління ОСББ «Руставі 7-А», у зв`язку з невиконанням своїх обов`язків з утримання будинку, згідно із Статутом ОСББ «Руставі 7-А». В акті зазначено, що необхідно провести ремонт силами: слюсарів керуючої компанії «Місто для людей» з якою у ОСББ «Руставі 7-А» укладений договір на обслуговування, для заміни металевої труби стояка ХВП на платикову трубу. Також в акті зазначено, що винуватець шкоди відмовився від підпису без пояснення причини. Даний акт підписаний: власником квартири [ADDRESS] [PERSON] представником власника квартири [ADDRESS] [PERSON] , власником квартири [ADDRESS] [PERSON] . Підпис в.о. голови правління ОСББ «Руставі 7-А» Сидоренко Н.М. відсутній. В судовому засіданні, яке відбулось 26.09.2023 [PERSON] пояснила, що 28.10.2022 відбулась подія щодо залиття квартири [ADDRESS] . Комісія у складі в.о. голови правління ОСББ «Руставі 7-А» Сидоренко Н.М., [PERSON] - власниця квартири [ADDRESS] , [PERSON] - власниця квартири [ADDRESS] [PERSON] - власниця квартири [ADDRESS] проводили обстеження усіх наведених квартир на предмет встановлення причин і ліквідації наслідків аварії із витоку (залиття) водою. Джерелом залиття помешкань водою виявився свищ (порив) у стояку холодної води у двох місцях на рівні квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] . Звернула увагу, що аварійна ситуація відбулася не на ділянці труб/трубопроводі/сантехніці, які знаходяться у приватній власності власників квартир, а на вертикальному стояку холодного водопостачання. Вертикальний стояк холодного постачання із якого здійснювався витік води відноситься до внутрішньо будинкової системи холодного водопостачання, відповідальність за утримання якого мав здійснювати балансоутримувач - ОСББ «Руставі 7-А», однак відповідне зобов`язання належним чином не виконувало, оскільки вертикальний стояк холодного постачання знаходився у аварійному стані: труба була зношена - використовувалася понад 37 років. Також, вказала, що вона більше року не проживає у власній квартирі, у зв`язку з чим вводи холодного постачання у її квартирі було перекрито, в тому числі у момент настання аварії 28.10.2022. В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що мешкає в квартирі [ADDRESS] . Вона є членом правління ОСББ «Руставі 7-А». Їй відомо, що був складений акт про залиття квартири [ADDRESS] . Однак, цей акт вона не підписувала, оскільки її не запрошували для складання акту. Загальні обставини залиття квартири їй відомі . Особисто вона нічого не бачила, знає про залиття квартири зі слів членів правління ОСББ «Руставі 7-А, та про те, що в.о. голови правління ОСББ [PERSON] та свідків вигоняли з квартири. Також їй відомо, що власником квартири [ADDRESS] складався свій акт, втім вона не була запрошена [PERSON] для складання акту. Власник квартири [ADDRESS] [PERSON] до неї про заміну труб не зверталась. До управління будинком входить ремонт загально будинкових труб. Гроші, які надійшли до ОСББ були розподілені по участкам. ОСББ працює у штатному режимі . На відновлення водопостачальних труд кошті не хватає. У штаті ОСББ сантехніка не має. Свідок [PERSON] пояснила, що вона є в.о. голови ОСББ «Руставі 7-А». Стало відомо, що заливає квартиру, було викликано аварійну службу, якою в подальшому було перекрито водопостачання. Разом з членом правління [PERSON] вона прийшли у квартиру [ADDRESS] . Була трохи мокра стіна по кухні від стелі, загальна труба. Підлога була суха. При складанні акту встановили, що у квартирі поверхом вище луснула труба. За труби у будинку відповідає ОСББ. Труби старі їм 40 років. [PERSON] відмовилась підписувати акт. [PERSON] складала акт самостійно, її не запрошувала. [PERSON] не зверталась до неї з питання відшкодування шкоди. При дослідженні квартири [ADDRESS] експерт не запрошувався. Вона не є фахівцем в оцінці матеріальної шкоди. В спальній кімнаті було трохи води, у коридорі було сухо. Раніше вона не була у квартирі [ADDRESS] , тому не знає який там був ремонт. Квартира чиста. Свіщ був у шахті. Претензія від [PERSON] була отримана на наступний день після складання акту. Чи була [PERSON] при складанні акту вона не пам`ятає. Акт за [PERSON] вона не підписувала. Акт складала вона, а хто підписував їй невідомо. Свідок [PERSON] пояснила, що вона мешкає у квартирі [ADDRESS] . Вона є членом правління ОСББ «Руставі 7-А». Її та [PERSON] до квартири [ADDRESS] запросила [PERSON] . В кухні пластікова стеля, на стіні плитка, висять шкафи, а тому встановити и є вода під ними було неможливо. Шпалери були вологі приблизно 0,5 м. Ламінат був підтертий біла порогу. Страшного ніого не було. Вона була у кориторі. [PERSON] разом з [PERSON] були на кухні. При складанні акту [PERSON] не було. В акті не визначена сума попередньої матеріальної шкоди. [PERSON] для складання свого акту про залиття не запрошувала. Фізичною особою-підприємцем [PERSON] на підставі договору №002-02 від 27.02.2023, укладеного з [PERSON] визначений майновий розмір збитку, який нанесений квартирі [ADDRESS] в результаті залиття водою. Згідно звіту з визначення ринкового майнового збитку №002-02, встановлений та детально розписаний обсяг пошкодженого майна, яке знаходилось у вказаній квартирі. Розмір майнових збитків (матеріальної шкоди), завданих позивачу після залиття квартири [ADDRESS] станом на 28.10.2022 складає 58113,00 гривень, в тому числі ПДВ (20%) - 9685,50 гривень. 24.03.2023 позивачем на адресу відповідача направлена претензія про сплату матеріальних збитків в розмірі 58113,00 гривень. За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Частиною 1 статті 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Частиною 1 статті 1167 ЦК України передбачено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. Відповідно до статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3)показаннями свідків. Положеннями статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). При заявлені вимог про відшкодування матеріальної шкоди факт, взаємозв`язок з залиттям та розмір такої шкоди має бути доведено позивачем достатніми доказами. В основу винуватості відповідача покладено Акт ОСББ «Руставі 7-А» від 28.10.2023, акт №28/10-22 про залиття житлового приміщення складений мешканцями квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] та звіт з визначення ринкового майнового збитку №002-02. Однак, згідно до правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 92711207, передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Згідно до роз`яснення, наданого Міністерством з питань житлово-комунального господарства України у Листі від 29.12.2009 №1220-11-1975, відповідно до якого вказується, що п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76 у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт. Додатком 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій встановлено форму згаданого акта. Тобто факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення, представника (власника) будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб як від потерпілої, так і від винної сторін є обов`язковою. В акті повинно бути відображено дата складання акта; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря, квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність у такому випадку в акті має бути зазначено що згадані особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин. Окрім забезпечення присутності осіб, визначених у зазначених Правилах, зацікавленим особам слід домогтися належного оформлення акта (оскільки нерідко представники ОСББ, житлово-експлуатуючих організацій та інші особи, що входять до складу комісій не мають юридичної освіти, в силу чого складають акти про залиття, не вказуючи необхідної інформації). Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій визначено, що з актом про залиття повинні бути ознайомлені мешканці відповідних квартир шляхом його підписання, що дає змогу майбутньому відповідачу включити до акту свої пояснення. Окрім цього, в актах повинна бути вказана чітка причина залиття, як того вимагає Додаток 4 до п. 2.3.6 зазначених Правил «чітко зазначити причини». Проста фіксація замокання стін та стелі не буде розцінена судом як належний доказ того, що залиття сталося з вини Відповідача. Аналогічної позиції викладена у Постанові Верховного Суду України у справі № 6-2125цс16 від 23.07.2017 року, в який було зазначено, що позивачі не надали комісійного акта, складеного за участю представників обслуговуючої організації, яким би було зафіксовано сам факт затоплення, а також причини затоплення та завдані пошкодження, а суди попередніх інстанцій, установивши факт залиття квартири, не з`ясували причини залиття квартири позивачів та не установили особу, відповідальну за завдану шкоду. Суд вважає, що надані позивачем Акти від 28.10.2023 складені в порушення вимог Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76, оскільки вони не відповідають зазначеній вище нормі, зокрема в частині встановлення характеру залиття та його причини, встановлення вини ОСББ «Руставі 7-А», встановлення причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача та залиття квартири позивача, акт складений без участі представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та водопостачання, присутність яких є обов`язковою. Наявний у справі акт про залиття від 28.10.2022 не відповідає вказаним приписам законодавства, оскільки як пояснила [PERSON] у судовому засіданні, вона не була запрошена для складання акту та не підписувала його. За таких обставин суд приходить до висновку, що в судовому засіданні не доведено, що [PERSON] залучалася до складання акту про залиття квартири позивача. При складанні актів не було виконастано фото та відео фіксації наслідків залиття квартири, які могли бути використані як доказ у справі. При вирішенні даного спору потрібно враховувати правову позицію, викладену у Постановах ВС від 21.02.2018 в справі №2-197411, згідно до якої зазначено, що акт, який не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди. У постанові від 10.05.2018 року в справі №465212014-ц суд касаційної інстанції також наголосив, що зважаючи на викладене, суди не звернули увагу на невідповідність акта обстеження від 6 лютого 2014 року зазначеним Правилам, оскільки він не містить відомостей щодо характеру залиття, не зазначено осіб, які допустили таке залиття, а також інші потрібні відомості, які слід зазначити під час складання такого виду документа. Верховний Суд дійшов висновку, якщо актом про залиття не встановлено знищення чи втрати певного майна, то позовні вимоги про відшкодування їх вартості не підлягають задоволенню - за постановами Верховного Суду від 26 вересня 2018 року у справі N 569/14230/15-ц, від 21 лютого 2018 року у справі N 2-1974/11, від 22 травня 2019 року у справі N 640/8205/17, від 18 грудня 2019 року у справі N 711/7670/16-ц відмовлено у відшкодуванні шкоди, завданої залиттям, у зв`язку із тим, що складені акти про залиття не відповідають вимогам, передбаченим Правилами утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 року №76 . Враховуючи викладене, суд вважає, що вищевказані Акти від 28.10.2022 не відповідають вимогам, викладеним у Правилах утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76. В матеріалах справи також відсутні докази, які б свідчили про те, що позивачем вживались заходи для повідомлення відповідача про прибуття комісії для складання зазначеного Акту та про відмову відповідача приймати участь у зазначеному дослідженні квартири позивача. Зважаючи на зазначене, данні Акти не можуть бути належними і допустимими доказами заподіяння відповідачем майнової шкоди. Враховуючи вказаний висновок суду щодо Акту, суд визнає наданий позивачем висновок складений 27.02.2023 ФОП [PERSON] , не належним та недопустимим доказом, оскільки зазначене дослідження проводилось тільки з метою визначення ринкової вартості об`єкта оцінки, та не мало на меті встановити причину затоплення, тобто сам по собі у відсутність доказів залиття, не має доказової сили. Крім того звіт не містить фото та відео фіксації при визначенні ринкового майнового збитку, які могли би слугувати доказами у справі. Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Статтею 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Суд, оцінивши належність, допустимість, достовірність, достатність доказів, вважає, що позовні вимоги про стягнення з відповідача матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, задоволенню не підлягають, оскільки факт залиття не підтверджений належними доказами. Таким чином, оскільки в задоволенні позовних вимог в частині відшкодування матеріальної шкоди відмовлено, суд вважає за необхідне відмовити й у задоволенні позовних вимог у частині відшкодування моральної шкоди, які є похідними та тісно взаємопов`язані з вимогами про відшкодування майнової шкоди. У відповідності до ст. 141 ЦПК України, за відсутності підстав для задоволення позову, понесені позивачем судові витрати не підлягають стягненню з відповідача.

Outcome: dismissed