Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-13 00:00:00

14.02.2020 [PERSON] звернулася до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з вищевказаним позовом, та з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог від 03.07.2020 просить суд: - визнати квартиру [ADDRESS] , спільним майном подружжя [PERSON] та [PERSON] , який помер [INFO] , - визнати за позивачем право власності на 3/8 частини квартири [ADDRESS] (т.1 а.с.2-6, 70,74). Позов обґрунтовано тим, що [INFO] помер батько позивача - [PERSON] , після смерті якого залишилось спадкове майно у вигляді 1/2 частини квартири [ADDRESS] . Зазначає, що за своє життя [PERSON] склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Куницьким В.В. від 17 травня 2012 року, реєстровий № 319., відповідно до якого заповів все своє майно позивачу. У встановлений законодавством строк вона звернулася до Бориспільської районної державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, однак, державним нотаріусом Скрипкою А.О. винесено мотивовану постанову від 20 вересня 2019 року № 1537/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з тим, позивачем не надано документів, які посвідчують право власності померлого на вищевказану квартиру. Позивач вказує, що 15 жовтня 1976 року між її батьком [PERSON] та [PERSON] було укладено шлюб, який зареєстрований Гірською сільською радою Бориспільського району Київської області, у якому була придбана квартира [ADDRESS] , яка є спільним майном подружжя. З цих підстав зазначає, що [PERSON] є власником частини вказаного майна. Оскільки оригінали правовстановлюючих документів у позивача відсутні, у неї, як спадкоємця за заповітом, виникла необхідність звернутись до суду за захистом своїх майнових прав. Крім того, зазначає, що [PERSON] є спадкоємцем за законом, яка має обов`язкову частку при спадкуванні за заповітом в порядку статті 1241 Цивільного кодексу України. 20.09.2021 представником позивача адвокатом Чередніченко Н.Г. подано заяву про розмір судових витрат та їх стягнення (т.1 а.с.169-173), з проханням стягнути понесені витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 26000 гривень. Зокрема зазначає, що витрати на професійну правничу допомогу на вказану суму є співмірними зі складністю цієї справи, наданим адвокатом обсягом послуг у суді, починаючи з липня 2020 року, відповідають критерію реальності таких витрат, розумності їхнього розміру. Ухвалою від 02.04.2020 відкрито провадження у цивільній справі за правилами загального позовного провадження, одночасно витребувано з Бориспільської районної державної нотаріальної контори копію спадкової справи №354/2013, заведену щодо майна [PERSON] , померлого [INFO] (т.1 а. с. 26-27). Ухвалою від 06.07.2020 задоволено заяву позивача [PERSON] про забезпечення позову: накладено арешт на квартиру [ADDRESS] (т.1 а.с.50-52, 59-62). Ухвалою суду від 15.07.2020 витребувано у приватного нотаріуса Бориспільського районного нотаріального округу Мурги Світлани Геннадіївни копію договору купівлі-продажу квартири [ADDRESS] , посвідчений 10 лютого 2012 року, реєстровий №321 (т.1 а.с.78-79). Ухвалою суду від 07.09.2020 витребувано у приватного нотаріуса Бориспільського районного нотаріального округу Мурги Світлани Геннадіївни копію заяви чоловіка Покупця [PERSON] , підпис на якій засвідчений приватним нотаріусом БРНО Мургою С.Г. 10.02.2012 за р.№308, зазначену в пункті 8.8 Договору купівлі-продажу квартири [ADDRESS] , посвідченому 10 лютого 2012 року, реєстровий №321 (т.1 а.с.95-96). Ухвалою суду від 16.03.2021 витребувано з Головного управління Держгеокадастру у Київській області копії Державних актів на право власності на земельні ділянки, що розташовані в с.Щасливе Бориспільського району Київської області, розміром 0,03 га кадастровий номер 3220888001:01:006:0049 для ведення особистого сільського господарства, та розміром 1,123 га кадастровий номер 3220888001:01:006:0010 для будівництва та обслуговування житлового будинку (т.1 а.с.135-136). Ухвалою суду від 16.06.2021 витребувано у приватного нотаріуса Бориспільського районного нотаріального округу Мурга Світлани Геннадіївни письмові докази: копію договору купівлі-продажу земельної ділянки, що розташована в с.Щасливе Бориспільського району Київської області, кадастровий номер 3220888001:01:006:0049, укладеного за участі [PERSON] , який був посвідчений 10 лютого 2012 року; копію договору купівлі-продажу земельної ділянки, що розташована в с.Щасливе Бориспільського району Київської області, кадастровий номер 3220888001:01:006:0010, укладеного за участі [PERSON] , який був посвідчений 10 лютого 2012 року; копії державних актів на право власності на вказані земельні ділянки на ім`я [PERSON] (т.1 а.с.152-153). Ухвалою суду від 12.11.2021 витребувано письмові докази: - у приватного нотаріуса Бориспільського районного нотаріального округу Мурга С.Г. - договір купівлі-продажу житлового будинку [ADDRESS] , укладеного 10 лютого 2012 року [PERSON] за згодою її чоловіка [PERSON] , підпис на Заяві якого посвідчений приватним нотаріусом Бориспільського районного нотаріального округу Мургою С.Г. 10.02.2012, реєстровий №308; - у Товариства з обмеженою відповідальністю «СІТІ-СТЕЙТ» - відомості про те, коли саме, ким та на підставі якого документа (надати копію) була сплачена (перерахована) зазначена в договорі купівлі-продажу квартири [ADDRESS] , посвідченому 10 лютого 2012 року, реєстровий №321, сума коштів 330 124 грн.00коп.; - у Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Практика» витребувано: відомості про те, коли саме та на підставі якого документа (надати копію) була сплачена (перерахована) зазначена в договорі купівлі-продажу земельної ділянки, що розташована в с.Щасливе Бориспільського району Київської області, кадастровий номер 3220888001:01:006:0049, посвідченому 10 лютого 2012 року, реєстровий №317, сума коштів 11322грн.00коп., а також, коли саме та на підставі якого документа (надати копію) була сплачена (перерахована) зазначена в договорі купівлі-продажу земельної ділянки, що розташована в с.Щасливе Бориспільського району Київської області, кадастровий номер 3220888001:01:006:0010; посвідченому 10 лютого 2012 року, реєстровий №313, сума коштів 138791 грн.00коп. (т.1 а.с.201-204). Ухвалою суду від 17.12.2021 витребувано у Публічного акціонерного товариства «Український професійний банк» виписку про рух коштів з рахунку, що був відкритий в ПАТ «УПБ» на ім`я [PERSON] п/р [NUMBER] за період з 10 лютого 2012 року що містить інформацію про зарахування коштів від ТОВ «Компанія з управління активами «Практика», за Договором купівлі-продажу земельної ділянки від 10.02.2012, реєстровий №313, за Договором купівлі-продажу земельної ділянки від 10.02.2012 реєстровий №317, та Договором купівлі-продажу житлового будинку від 10.02.2012, реєстровий №309, та їх в подальшому зняття (або перерахування на рахунок ТОВ «СІТІ-СТЕЙТ» за Договором купівлі-продажу квартири, укладеним 10 лютого 2012 року, реєстровий №321) орієнтовно в лютому 2012 року (т.1 а.с.215-216). Ухвалою від 24.06.2022 зупинено провадження у справі до залучення до участі у справі правонаступників [PERSON] , яка померла [INFO] (т.1 а.с.249-250). Ухвалою від 29.03.2023 поновлено провадження у справі та залучено до участі в якості правонаступника відповідача [PERSON] [PERSON] (т.2 а.с.9). У судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник адвокат Чередніченко Н.В. позов підтримали з зазначені в позовній заяві підстав. Адвокат Ополонець І.В., як представник відповідача [PERSON] , у судовому засіданні проти задоволенні позову заперечувала, посилаючись на той факт, що земельна ділянка площею кадастровий номер 3220888001:01:006:0010 з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування жилого будинку була набута відповідачем в порядку приватизації у 2004 році та є її особистою приватною власністю, а тому в силу вимог ч.7 ст.57 Сімейного кодексу України, частка у квартирі, що відповідає розміру внеску, коштам, отриманим від продажу земельної ділянки та внесеним на придбання спірної квартири, є особистою приватною власність відповідача. Після залучення до участі у справі правонаступника відповідача - [PERSON] її представник [PERSON] в засідання повторно не з`явилася, направила заяву про проведення судового засідання без участі представника відповідача (т.2 а.с.20, 35-36). Заслухавши пояснення сторін, дослідивши письмові докази, що містяться в матеріалах справи, суд дійшов наступних висновків. Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. За змістом ч. 3 ст.12, ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст.82 цього Кодексу. Відповідно до ч.6 ст.81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У судовому засіданні встановлено, що [INFO] у віці 79 років помер [PERSON] , про що 22 квітня 2013 року складено відповідний актовий запис №17 у Виконавчому комітеті Щасливської сільської ради Бориспільського району Київської області, що підтверджується копіює свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] (т.1 а.с.12). Позивач [PERSON] , [INFO] , є дочкою померлого [PERSON] , що підтверджується копією її свідоцтва про народження Серія [NUMBER] (т.1 а.с.14). На випадок своєї смерті [PERSON] склав заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Куницьким В.В., від 17 травня 2012 року, зареєстрований в реєстрі за № 319 (т.1 а.с.15), яким все своє майно, де б воно не було і з чого б не складалося, і взагалі все те, на що він за законом матиме право і що буде йому належати на момент смерті, заповів його дочці [PERSON] , [INFO] . Статтею 1216 Цивільного кодексу України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі статтею 1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до статті 1223 Цивільного кодексу України позивач являється спадкоємцем майна померлого батька за заповітом. Згідно з частиною першою статті 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. У встановлений законодавством шестимісячний строк 30.08.2013 позивач [PERSON] звернулася до Бориспільської районної державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті її батька [PERSON] , що підтверджується відомостями, що містяться у спадковій справі №354/2013, відкритій після смерті [INFO] [PERSON] (.1 а.с.33,34). Також встановлено, що [PERSON] , [INFO] з 15 жовтня 1976 року та на момент своєї смерті перебував у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] , [INFO] , яка після реєстрацію шлюбу змінила прізвище на [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу Серія [NUMBER] (т.1 а.с.13). Згідно з Довідкою №2235 від 11.09.2019, виданою Щасливською сільською радою Бориспільського району Київської області, що міститься в матеріалах спадкової справи №354/2013 (т.1 а.с.35- на звороті), [PERSON] , який помер [INFO] , до дня смерті постійно проживав та був зареєстрований з 08.05.2012 по день смерті за адресою: [ADDRESS] . На день смерті за цією адресою крім нього проживала його дружина [PERSON] , [INFO] . Частиною 1 ст. 1269 ЦК України, визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти\~спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~статтею 1270\~цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. В силу вимог ч.1 ст.1241 малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують , незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка). Таким чином встановлено, що позивач, як спадкоємець померлого батька [PERSON] за заповітом, яка протягом шести місяців звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, і [PERSON] , як непрацездатна вдова померлого спадкоємця, яка має право на обов`язкову долю у спадщині і на момент смерті спадкодавця постійно проживала і була зареєстрована разом із ним за однією адресою, прийняли спадщину, яка відкрилася після смерті [PERSON] , яка настала [INFO] . За змістом ст. ст. 1216, 1218\~Цивільного кодексу\~України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належать спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ч. 5 ст. 1268 Цивільного кодексу\~України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. За статтею 1296 Цивільного кодексу України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відповідно до ч. 1\~ст.\~1297\~ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Встановлено, що 20 вересня 2019 року державним нотаріусом Бориспільської районної державної нотаріальної контори Скрипкою А.О. винесено постанову № 1537/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальної дії, відповідно до якої відмовила позивачу [PERSON] у видачі свідоцтв про право на спадщину за заповітом на 3/8 частки квартири [ADDRESS] , що належить [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу. Посвідченого 10 лютого 2012 року приватним нотаріусом Бориспільського районного нотаріального округу Мургою С.Г., зареєстрованого в реєстрі за №321, у зв`язку з тим, що спадкоємець не надала документів, що посвідчують право власності спадкодавця [PERSON] на квартиру. Право власності померлого спадкодавця [PERSON] на частку у спірній квартирі відповідачем [PERSON] , а в подальшому її правонаступником відповідачем [PERSON] , в ході розгляду цією справи не визнано. Судом встановлено, що відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно. Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 26.11.2019 право власності на квартиру [ADDRESS] зареєстровано за [PERSON] , дружиною померлого спадкодавця (т.1 а.с.16,57-58). Підставою реєстрації права власності є договір купівлі-продажу, посвідчений 10 лютого 2012 року приватним нотаріусом Бориспільського районного нотаріального округу Мургою С. Г., зареєстровано в реєстрі за № 321. Так, згідно з Договором купівлі-продажу від 10 лютого 2012 року, за реєстровим №321, він був укладений між подавцем ТОВ «СІТІ-СТЕЙТ», код ЄДРПОУ 34514942, («Продавець») та [PERSON] («Покупець»), а також згідно з п.8.8 Договору цей договір посвідчено за згодою чоловіка Покупця, підпис на заяві якого засвідчений Мургою С.Г., приватним нотаріусом Бориспільського районного нотаріального округу Київської області 10.02.2012 за реєстровим №308 (т.1 а.с.90-91). Відповідно до змісту вищевказаної заяви [PERSON] від 10 лютого 2012 року, реєстровий №308, встановлено, що вказаною заявою [PERSON] дає згоду своїй дружині, [PERSON] , на продаж земельних ділянок, які розташовані: Київська область, Бориспільський район, одна з яких площею 0,123 га, кадастровий номер 3220888001:01:006:0010, друга площею 0,0300 га, кадастровий номер 3220888001:01:006:0049 та житлового будинку за номером [ADDRESS] , набуті ними в зареєстрованому шлюбі за ціну та на умовах за її розсудом, а також на купівлю нею квартири [ADDRESS] , за ціну та на умовах за її розсудом, в тому числі дає згоду на укладення та підписання його дружиною будь-яких договорів про внесення змін та доповнень до договорів, договори про розірвання вищевказаних договорів, правила, акти та додатки до договорів, на умовах за її розсудом (т.1 а.с.105). Також встановлено, що на підставі Державного акту про право власності на земельну ділянку Серія ЯМ №089896, виданого 02.11.2011 та зареєстрованого 08.12.2011 на підставі рішення Щасливської сільської ради Бориспільського району Київської області №447.18 22 сесії скликання від 09.09.2008 [PERSON] належала земельна ділянка площею 0,0300 га з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер 3220888001:01:006:0049 (т.1 а.с.145,164). Крім того, на підставі Державного акту про право власності на земельну ділянку Серія КВ №027237, виданого та зареєстрованого 24.03.2004 на підставі рішення Щасливської сільської ради Бориспільського району Київської області від 24 червня 2003 року №91.60-9-XXIV [PERSON] належала земельна ділянка площею 0,123 га з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку кадастровий номер 3220888001:01:006:0010 (т.1 а.с.162). Відповідно до Свідоцтва про право власності на нерухоме майно №105 від 23.10.2003 року та Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 23.02.2004 №2895010, було зареєстровано за [PERSON] право приватної власності на домоволодіння по [ADDRESS] (т.1 а.с.131,132,133). В силу вимог ч.ч. 1, 2 ст.\~60\~Сімейного кодексу\~України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Відповідно до змісту ч. ч. 1, 2, 3 ст.\~61\~Сімейного кодексу\~України об`єктами права спільної сумісної власності подружжя можуть бути будь-які речі, за винятком тих, які виключені з цивільного обороту, а також заробітна плата, пенсія, стипендія, інші доходи, одержані одним із подружжя і внесені до сімейного бюджету або внесені на його особистий рахунок у банківську (кредитну) установу. Якщо одним із подружжя укладено договір в інтересах сім`ї, то гроші, інше майно, в тому числі гонорар, виграш, які були одержані за цим договором, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Крім того, відповідно до ч.5 ст.61 Сімейного кодексу України в редакції, чинній станом на дату видачі та реєстрації Державного акту про право власності на земельну ділянку Серія ЯМ №089896 від 02.11.2011 (земельна ділянка кадастровий номер 3220888001:01:006:0049), було передбачено, що об`єктом права спільної сумісної власності подружжя є, у тому числі земельна ділянка, набута внаслідок безоплатної передачі її одному з подружжя з земель державної або комунальної власності. Отже, вищевказані земельна ділянка площею 0,03000га з кадастровим номером 3220888001:01:006:0049, а також домоволодіння по [ADDRESS] , згоду на відчуження яких було надано [PERSON] 10.02.2012 року, були спільним майном подружжя померлого спадкодавця та його дружини [PERSON] . Щодо правового статусу спірної квартири, то, зважаючи на заперечення представника відповідача, що придбання квартири було здійснено у тому числі за рахунок особистих коштів дружини, отриманих від продажу належної їй на праві приватної власності земельної ділянки з кадастровим номером 3220888001:01:006:0010, суд дослідив цю обставину та встановив наступне. Так, за змістом п.3.1. Договору купівлі-продажу квартири, укладеному 10 лютого 2012 року між «ТОВ «СІТІ-СТЕЙТ», код ЄДРПОУ 34514942, («Продавець») та [PERSON] («Покупець»), посвідченому приватним нотаріусом Бориспільського районного нотаріального округу Мургою С.Г., зареєстрованого в реєстрі за №321 (а.с.90-91), за яким було відчужено на користь відповідача спірну квартиру [ADDRESS] , Покупець зобов`язується протягом 2(двох) днів з моменту укладення даного договору здійснити розрахунок з продавцем шляхом безготівково перерахування грошових коштів на поточний рахунок Продавця у сумі, визначеній пунктом 2.1 цього Договору (330124 грн.00коп.) (а.с.90-91). Сторонами не заперечувався, та витребуваними судом доказами повністю доведено той факт, що одночасно з купівлею квартири відповідач оформила договори купівлі-продажу (здійснила відчуження) житлового будинку [ADDRESS] , та двох земельних ділянок з кадастровими номерами 3220888001:01:006:0010 та 3220888001:01:006:0049, згоду на продаж яких було надано померлим спадкодавцем [PERSON] своїй дружині [PERSON] . Так, відповідно до умов п.5 Договору купівлі-продажу земельної ділянки, укладеного 10 лютого 2012 року, посвідченого приватним нотаріусом Бориспільського районного нотаріального округу Мургою С.Г., зареєстрованого в реєстрі за №313, продаж земельної ділянки (кадастровий номер 3220888001:01:006:0010) вчинено за 138791 грн.00коп., які сплачуються Покупцем (ТОВ «Компанія з управління активами «Практика», код ЄДРПОУ 34937396) на розрахунковий рахунок Продавця ( [PERSON] ) №п/р [NUMBER] , відкритий в ПАТ «УПБ», МФО 300205 протягом 3(трьох) календарних днів з дати укладення цього Договору (т.1 а.с.161). Разом із цим, відповідно до умов п.6 Договору купівлі-продажу житлового будинку, укладеного 10 лютого 2012 року, посвідченого приватним нотаріусом Бориспільського районного нотаріального округу Мургою С.Г., зареєстрованого в реєстрі за №309, продаж житлового будинку за [ADDRESS] на земельній ділянці з кадастровим номером 3220888001:01:006:0010, з господарськими будівлями і спорудами, вчинено за 747981 гривня, які сплачуються Покупцем (ТОВ «Компанія з управління активами «Практика», код ЄДРПОУ 34937396) на розрахунковий рахунок Продавця ( [PERSON] ) №п/р [NUMBER] , відкритий в ПАТ «УПБ», МФО 300205 протягом 3(трьох) календарних днів з дати укладення цього Договору (т.1 а.с.210). Крім того, відповідно до умов п.5 Договору купівлі-продажу земельної ділянки, укладеного 10 лютого 2012 року, посвідченого приватним нотаріусом Бориспільського районного нотаріального округу Мургою С.Г., зареєстрованого в реєстрі за №317, продаж земельної ділянки (кадастровий номер 3220888001:01:006:0049) вчинено за 11322грн.00коп., які сплачуються Покупцем (ТОВ «Компанія з управління активами «Практика», код ЄДРПОУ 34937396) на розрахунковий рахунок Продавця ( [PERSON] ) №п/р [NUMBER] , відкритий в ПАТ «УПБ», МФО 300205 протягом 3(трьох) календарних днів з дати укладення цього Договору (т.1 а.с.163). Згідно з випискою про рух коштів по рахунку, що був відкритий в ПАТ «УПБ» на ім`я [PERSON] , № п/р [NUMBER] , за період з 10.02.2012 по 30.08.2012, наданої на запит суду Фондом гарантування вкладів фізичних осіб, встановлено, що 10.02.2012 на рахунок [PERSON] було зараховано кошти від ТОВ «КУА «Практика» в сумі 747981,00 грн., 131851,45 грн., 10755,90 грн. та в цей же день з рахунку [PERSON] було перераховано кошти ТОВ «СІТІ-СТЕЙТ» в сумі 330124,00грн., оплата за квартиру [ADDRESS] за договором купівлі-продажу об`єкта нерухомості від 10.02.2012 (т.1 а.с.224, 227). Згідно з цієї ж виписки 13.10.2012 з вищевказаного рахунку [PERSON] було перераховано кошти в сумі 300000,00грн. на її депозитний рахунок (депозитний вклад №170333). Факт зарахування коштів за придбану квартиру на рахунок ТОВ «СІТІ-СТЕЙТ» також підтверджується випискою по рахунку вказаною юридичної особи від 10.02.2012, надану на виконання ухвали суду (т.1 а.с.230,231). Отже, встановлені судом фактичні обставини спростовують заперечення відповідача, що спірна квартира була придбана за рахунок особистих коштів дружини спадкодавця, [PERSON] , отриманих від продажу належної їй на праві приватної власності земельної ділянки, оскільки квартира була придбана за згодою її чоловіка [PERSON] та за рахунок коштів, отриманих від відчуження за згодою чоловіка належного їм на праві спільної сумісної власності майна: домоволодіння та земельної ділянки з кадастровим номером (кадастровий номер 3220888001:01:006:0049), розташованих в [ADDRESS] . Отримані ж [PERSON] кошти від продажу належної їй на праві приватної власності земельної ділянки (кадастровий номер 3220888001:01:006:0010) були покладені на її депозитний рахунок. З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку щодо обґрунтованості вимоги позивача по визнання квартири [ADDRESS] , спільним майном подружжя [PERSON] та [PERSON] , який помер [INFO] , оскільки вказана квартира була придбана у період шлюбу та за спільні кошті подружжя. Також суд враховує, що в силу вимог ч. 1 ст. 70\~Сімейного кодексу\~України у разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором. Відомості про укладення шлюбного договору між подружжям [PERSON] та [PERSON] у суду відсутні. За таких обставин, частка померлого спадкодавця [PERSON] у вказаній квартирі становить . Отже, зважаючи на наявність двох спадкоємців першої черги (позивач [PERSON] - дочка, [PERSON] - вдова), складений померлим [PERSON] заповіту на користь позивача, з урахуванням права [PERSON] на обов`язкову долі у спадщині, яка складається з належної спадкодавцю частини спірної квартири, позивач спадкує 3/8 частки квартири (1/2 ( :2):2 = - 1/8= 3/8). Встановлено, що [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] у віці 71 рік, що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серія [NUMBER] , виданим 16 квітня 2022 року Виконавчим комітетом Пристоличної сільської ради Бориспільського району Київської області (т.1 а.с.247). Згідно з інформацією приватного нотаріуса Бориспільського районного нотаріального округу Меленної Тетяни Костянтинівни від 27.03.2023 (т.2 а.с.8) після смерті померлої [INFO] [PERSON] спадщину прийняла [PERSON] , [INFO] , [ADDRESS] . Ця обставина залученою в якості правонаступника відповідача [PERSON] та її представником адвокатом Ополонець І.В. (т.2 а.с.20) не оспорюється. З цих підстав, зважаючи на спір, що виник між сторонами щодо розміру частки померлого спадкодавця у праві власності на спірну квартиру, що увійшла до складу спадщини, а відповідно, частки позивача у праві на спадкове майно, суд дійшов висновку, що позов в частині визнання за позивачем право власності на 3/8 частини квартири [ADDRESS] , є повністю обґрунтованим та підлягає задоволенню, оскільки, як [PERSON] так і її спадкоємець відповідач [PERSON] не визнають такого права за позивачем. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, у разі задоволених позовних вимог, суд стягує на користь позивача усі понесені стороною та документально підтверджені судові витрати. З урахуванням викладеного, з відповідача на користь позивача слід стягнути сплачений судовий збір в сумі 3542 гривні 84 копійки, який складається: з судового збору, сплаченого за вимогою майнового характеру в сумі 2282,45 грн., за вимогою немайнового характеру в сумі 840,00грн., за заявою про забезпечення позову в сумі 420,40 грн.( т.1 а.с.1,52а, 66). Крім того, суд дійшов висновку, про відшкодування частини належних до сплати витрат на правничу допомогу в сумі 12000 гривень. Так, згідно з ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати (окрім судового збору), пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Положеннями статті 59 Конституції України закріплено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. Відповідно до ч. ч. 1 - 6 ст. 137 ЦК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Відповідно до ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. При цьому, склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Відповідно до статті 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо. Судом встановлено, що на підтвердження заявленої суми витрат на професійну правничу допомогу представником позивача надано копії документів : договір про надання правової допомоги від 01.05.2020; Акт про надання послуг адвокатом відносно підготовки та розгляду справи від 20.09.2021; квитанція про отримання адвокатом Чредніченко Н.В. від [PERSON] коштів в розмірі 26000 грн. (т.1 а.с.174-176). Проаналізувавши надані докази, суд дійшов висновку, що понесені позивачем витрати на правничу допомогу є частково обґрунтованими. Так, враховуючи відомості, викладені в Акті про надання послуг адвокатом відносно підготовки та розгляд справи №359/1352/20 (т.1 а.с.174), складеному 20.09.2021 адвокатом Чередніченко Н.В. за участі клієнта позивача [PERSON] , встановлено, що визначений розмір витрат на правничу допомогу в сумі 26000 гривень складається з вартості наступних наданих послуг: -зустріч з клієнтом, ознайомлення з наданими матеріалами, аналіз судової практики, надання консультацій клієнту (витрачений час 1 година, ціна 1 години - 1000 гривень) на суму 1000 гривень; - складання, виготовлення та подання процесуальних документів: позовна заява, заява про збільшення позовних вимог, заява про забезпечення позову, підготовка адвокатських запитів про витребування доказів,, та підготовка клопотань до суду про витребування доказів, які не були надані на запит адвоката (5 годин, ціна 1 години - 1000 гривень) на суму 5000 гривень; - участь адвоката у судових засіданнях (10 судових засідань, ціна 2000 гривень) на суму 20000 грн.. Встановлено, що представництво інтересів [PERSON] адвокатом здійснювалося відповідно до Ордеру, виданого 20.10.2020 на підставі зазначеного в ньому Договору про надання правової допомоги від 10.06.2020 (т.1 а.с.43). Разом з цим до заяви про стягнення судових витрат адвокатом долучено Договір про надання правової допомоги, датований 01 травня 2020року (т.1 а.с.175). Крім того, і позовна заява і заява про збільшення позовних вимог, а також заява про забезпечення позову складені і подані від імені позивача [PERSON] без вказівки на те, що позивачем понесені витрати на правничу допомогу у зв`язку зі складанням цих документів, а також розміру таких витрат(т.1 а.с.2-6,50-52,70-74) Натомість за змістом позовної заяви, а також заяви про збільшення позовних вимог зазначено, що судові витрати складаються з судового збору та інших витрат позивач попередньо понести не планує (т.1 а.с.5, 74). Фактично, до суду у цій справі представником позивача подано клопотання про витребування доказів від 16.03.201 року (т.1 а.с.127-128, а також запит про витребування інформації з ГУ Держгеокадастру в Київській області (т.1 а.с.130). У зв`язку з цим, з урахуванням об`єктивно необхідного часу для складання таких документів (3 сторінки) та визначеної вартості послуг адвоката, суд вважає обґрунтованими і доведеними витрати на оплату відповідних послуг адвоката на саму 2000 гривень. Щодо витрат на оплату участі адвоката в судових засіданнях, суд враховує їх кількість і тривалість, ту обставину, що частина судових засідань була проведена без участі сторін (03.11.2020; 16.03.2021; 24.06.2022; 17.05.2023; 12.07.2023; 16.10.2023 т.1 а.с.118,134,248, т.2 а.с.13,31), а частина знята з розгляд з об`єктивних причин (17.12.2020; 04.02.2022; 01.04.2022; 14.09.02023; т.1 а.с.120,236, 238, т.2 а.с.26). Таким чином, з урахуванням участі представника позивача у десяти судових засіданнях (10.06.2020; 15.07.2020; 07.09.2020; 30.09.2020; 16.06.2021;09.07.2021; 20.09.2021; 11.11.2021; 17.12.2021;14.11.2023 т.1 а.с.45, 76, 93-94,107, 150-151, 166, 177-178,198,212-213, т.2 а.с.44-45 ), більшість яких тривала менше однієї години, суд дійшов висновку що обґрунтованими і доведеними є витрати на оплату послуг адвоката щодо представництва інтересів позивача у судових засіданнях на загальну суму 10000 гривень. Таким чином, загальна сума витрат на правничу допомогу, яка підлягає відшкодуванню, становить 12000 гривень, саме таку суму витрат на професійну правничу допомогу суд вважає співмірною зі складністю цієї справи, наданим адвокатом обсягом послуг у суді, які відповідають критерію реальності таких витрат, розумності їхнього розміру. На підставі викладеного,

Outcome: approved