Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-21 00:00:00

У лютому 2020 року позивач [PERSON] звернулась 0до суду з позовною заявою, в якому просить стягнути з відповідача [PERSON] на відшкодування матеріальної шкоди, спричиненої залиттям квартири, - суму в розмірі 177 288,28 грн., на відшкодування моральної шкоди - 10 000,00 грн. Позов мотивований тим, що [PERSON] (далі - Позивач), є співвласником квартири [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на квартиру. [PERSON] та [PERSON] проживають у квартирі Позивача. 01.11.2019 р., коли мешканці квартири знаходилися на роботі, квартиру Позивача було затоплено водою. Точний час початку затоплення невідомий, проте коли мешканці квартири [ADDRESS] повернулися додому, вода продовжувала надходити і вже відбувалося затоплення квартири [ADDRESS] , що знаходиться нижче. З метою припинення надходження води було викликано аварійну службу та власними силами перекрито надходження води до стояків постачання холодної води та гарячої води. Згідно з актом комісії КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» б/н від 08.11.2019 р., копія якого додається, затоплення сталося внаслідок пошкодження трубопроводу холодного водопостачання в межах відповідальності мешканців вище розташованої квартири [ADDRESS] , власником якої є [PERSON] (далі - Відповідач), що разом із своєю сім`єю проживає у зазначеній квартирі. На момент обстеження комісією КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району» квартири Позивача, проявилися сліди затоплення на стелі, стінах та підлозі коридору, кухні, обох житлових кімнат, дверних коробках та відкосах. Внаслідок залиття була пошкоджена електропроводка, та внаслідок пошкодження було відсутнє електропостачання в коридорі, кухні, ванній кімнаті, санвузлі та в усіх житлових кімнатах. Були залиті холодильники, мікрохвильова піч, шафа-купе, кухонні меблі, дивани в кухні та спальні, крісла, ковдри та інші речі, які знаходилися у квартирі. Окрім цього, зазначила, що усі наслідки затоплення проявляються не одразу, а протягом тривалого часу. Так, внаслідок розходження паркету в коридорі, його довелося повністю демонтувати, оскільки його деформація не дозволяла безпечне пересування кімнатою, подальше використання демонтованого паркету не можливе, відійшов паркет і в інших кімнатах. В результаті замокання стелі в усіх кімнатах спостерігається відшарування фарби, а місцями й відшарування штукатурного шару. З`явилася пліснява та грибок під шпалерами та кахельною плиткою по всій площі затоплення. Плями від вологи на стелі і стінах з`являються й досі, що вказує на ймовірне залишення води в пустотах плит перекриття. На протязі місяців в кімнатах відчувається підвищена вологість, з паркету, що не демонтовано, відчувається запах вогкості. В наслідок залиття була пошкоджена електропроводка, в результаті чого на протязі місяця було взагалі відсутнє електроживлення побутових приборів в усіх кімнатах. Були залиті усі люстри та розетки. Позивач, з метою оцінки вартості робіт з ремонту квартири, звернувся до будівельної підрядної організації ТОВ «Укргідроспецбуд», якою було складено локальний кошторис на ремонтні роботи, які необхідно виконати в квартирі [ADDRESS] для усунення наслідків залиття Факт залиття квартири Позивача та наслідки залиття, місця та джерело виникнення аварії фото/відео зафіксовано, і як доказ додано до матеріалів позовної заяви. Унаслідок залиття квартира Позивача потребує термінового ремонту. Згідно з локальним кошторисом на ремонт квартири, вартість проведення ремонту квартири Позивача становить 177 288,28 грн. Окрім цього, неправомірними діями відповідача позивачу завдано моральної шкоди, яка виразилася у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормально користування ним, тривалому порушенні нормальних побутових умов, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації, погіршення стану здоров`я проживаючи у квартирі. Розмір відшкодування за завдану шкоду позивач оцінює у 10 000 грн. Провадження у справі відкрито ухвалою від 13.04.2020 р. з призначенням розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Представником третьої особи на стороні відповідача - КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м.Києва» подано письмові пояснення, в яких зазначив, що 08.11.2019 представниками Третьої особи було проведено обстеження квартири [ADDRESS] та складено відповідний акт. На час обстеження було встановлено, що вказаний житловий будинок 1998 року забудови, 2-х під`їзний, 10-ти поверховий. Квартира [ADDRESS] розташована на другому поверсі. Під час обстеження було виявлено пошкодження оздоблення на стелі та стінах коридору 8,7 кв.м: на стелі водоемульсійне фарбування, декоративне оздоблення багет, спостерігаються жовті плями і відшарування фарби площею близько 3 кв.м; стіни шпалери поліпшені, спостерігаються жовті плями близько 3 кв.м. на підлозі по всій площі спостерігається деформація та розходження з`єднань паркету. Кухня 10,6 кв.м. на стелі водоемульсійне фарбування, декоративне оздоблення багет, по всій площі спостерігаються жовті плями і відшарування фарби. На стінах шпалери поліпшені та кахельна плитка спостерігається відшарування шпалер та кахельної плитки. На підлозі спостерігається деформація та розходження з`єднань паркету площею близько 2 кв.м. Кімната площею 14,2 кв.м., на стелі водоемульсійне фарбування, декоративне оздоблення багет спостерігаються жовті плями та відшарування фарби площею близько 3 кв.м. На стінах та віконних відкосах декоративна штукатурка, спостерігається відшарування штукатурного шару від стіни площею близько 3 кв.м. На підлозі спостерігається деформація та розходження з`єднань паркету площею близько 2 кв.м. У ванній кімнаті площею 2,9 кв.м. та в кімнаті площею 17.0 кв.м. спостерігається деформація облицювання дверних коробок. В наслідок залиття пошкоджена електропроводка та відсутнє електропостачання всієї квартири. Для відновлення електропостачання в квартирі [ADDRESS] необхідно 50 метрів алюмінієвого кабелю 2х2,5 кв.м. Виявлені ознаки затоплення в квартирі [ADDRESS] сталися внаслідок пошкодження трубопроводу холодного водопостачання в межах відповідальності мешканців квартири [ADDRESS] вказаного житлового будинку. Таким чином, Третя особа підтверджує факт складання вищезазначеного акту та не заявляє самостійних вимог щодо позову. Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, в якому сторона відповідача просить відмовити у задоволені позовних вимог, посилаючись на те, що на підтвердження вини відповідача та вартості завданих збитків позивач надає звіт про незалежну оцінку майна від 27.10.2020 р. складений консалтинговою компанією ПП «САНТ-2000», підписаний директором [PERSON] та незалежним оцінювачем [PERSON] . Згідно висновку про вартість об`єкта оцінки ринкова вартість об`єкту «Матеріальні збитки внаслідок затоплення квартири за адресою: [ADDRESS] , що сталося 01.11.2019 року» становить 177 692 грн. Положення абзацу 3 розділу стор. 10 Звіту вказує, що він складений на припущеннях, цитує «Ми виходили з того, що надана нами інформація була точною і якісною, і ми не проводили її перевірки, а також не проводили юридичної та правової експертизи достовірності титулу та прав власності на об`єкт що оцінюється». Абзац 7 цієї ж сторінки констатує «Вся інформація фінансового, економічного і технічного характеру, надана Замовником, чи уповноваженими їм особами, в усній чи письмовій формі, підтверджена чи непідтверджена документально, приймається як достовірна». «Ми не проводили вимірювання на місцевості і не приймаємо на себе за їх відповідальності» (останній абзац стор. 10 Звіту). Звіт зроблений не за замовленням позивача. У розділі 2.1 ідентифікація права власності зафіксовано, що обстеження квартири здійснювалося комісією у складі: [PERSON] (власника квартири), [PERSON] - директор КК ПП «САНТ-2000», експерт-оцінювач, [PERSON] - інженер будівельник ПП «САНТ-2000». Тобто, по Звіту, власником зазначеної квартири є не позивач, а [PERSON] . Звіт та Висновок підписані незалежним оцінювачем [PERSON] , ймовірно дочкою директора КК ПП «САНТ-2000», яка не брала участі під час обстеження квартири 07.10.2020 року. Звіт не встановлює причини залиття квартири [ADDRESS] , що не встановлює причинно наслідковий зв`язок між залиттям квартири та виною [PERSON] у завданні шкоди позивачу. Звіт та інформація по ремонтам проведеним до затоплення (стор. 69 Звіту) мають характерні та суттєві розбіжності, які вказують на надання позивачем недостовірних даних, а оцінщиками складено недопустимий звіт та висновок. Окрім цього, для проведення обстеження та складання актів [PERSON] не залучався. Кошторисна документація складена станом на 15.11.2019 року, а огляд (на підставі якого складено Звіт та Висновок) оцінювачем проводився 07.10.2020 року, тож індекс зміни вартості будівельних робіт станом на 01.01.2019 року застосовано неправомірно. Окремої уваги потребує розрахунок зносу матеріалів по квартирі, що зазнала збитків, таблиця №4.1 (стор. 24 Звіту). Перелік визначених будівельних матеріалів не відповідає встановленим обстеженням пошкоджень. Згідно п. 5 відповіді КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району» №E-172-175 від 15.02.2021 року «Також до повноважень та компетенції Комунального підприємства не відноситься визначення причин пошкодження приладів обліку водопостачання». У п.3,4 п.6 даної відповіді зазначено, що 1) точка приєднання внутрішньобудинкової системи водопостачання та системи постачання гарячої води багатоквартирного будинку до житлового (нежитлового) приміщення - перша запірна арматура на відгалужені від стояків у межах приміщення; 2) точка приєднання внутрішньобудинкової системи теплопостачання багатоквартирного будинку до житлового (нежитлового) приміщення - відгалуження від стояків у межах приміщення для вертикальної розводки, перша запірна арматура на відгалужені від стояка за межами приміщення для горизонтальної розводки (запірна арматура не належить до внутрішньобудинкової системи). [PERSON] не маючи загального доступу до центрально труби водопостачання неодноразово звертався до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району» для заміни крану на ній, що підтверджується власноручним записом інженера КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району» [PERSON] про запчастині, які необхідно придбати та товарним чеком від 13.03.2019 року про придбання необхідних сантехнічних запчастин. Не зважаючи на це, КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району» не здійснила заміні крану на основній водопостачальній трубі. Крім того, позовна заява про відшкодування матеріальної та моральної шкоди подана [PERSON] на суму 187288,28 грн. як співвласником квартири [ADDRESS] . Відповідно до долученого свідоцтва про право власності на житло від 25.08.1999 року квартина [ADDRESS] належить [PERSON] та [PERSON] В рівних долях. Останній не уповноважував позивача на представлення його інтересів у суді та позов не заявляв, що вказує на необґрунтованість позовних вимог до відповідача на всю вартість відновлення ремонту. Актом від 07.11.2019 року встановлено, що у квартирі [ADDRESS] у коридорі площею 8,4 кв.м. на стінах (шпалери поліпшені) від підлоги на висоту 0,5 м. по периметру приміщення, спостерігаються жовті плями та відшарування шпалер. Тобто, у квартирі [PERSON] , виявлене незначне помокріння у коридорі, де відсутні труби водопостачання, що вказує на прорив трути у (стояку) центральній трубі водопостачання по під`їзду. За умови залиття з квартири відповідача були б виявлені більш значні пошкодження на стінах та підлозі і у місцях знаходження водяних труб. Позивачем подано письмову відповідь на відзив, в якому [PERSON] зазначила, що представником відповідача у наданому відзиві в абз.2-3 стор.2 відзиву перераховано документи з частини 2 «загальний аналіз об`єкта оцінки» Звіту, при цьому допущено вірогідно механічну помилку у даті Акту обстеження об`єкту оцінки - зазначено: Акт обстеження від 07.10.2019 року, має бути: від 07.10.2020 року. Не зрозуміло, з яких міркувань представник відповідача вважає що позивачем не надано експертам копії позовної заяви і яким чином це впливає на якість Звіту. Далі, в абзаці 3 стор. 2 відзиву представником відповідача шляхом маніпуляцій та підміни понять робиться хибний висновок, нібито весь Звіт складений на припущеннях. Так, представник відповідача як підґрунтя для наведених міркувань приводить відірвані від контексту викопіювання та цитати з розділу 1.5 Звіту, назва цього розділу: «ОСНОВНІ ПРИПУЩЕННЯ ТА ОБМЕЖУЮЧІ УМОВИ» підпункт «Особливі умови, допущення та обмеження». Так, представником відповідача як приклад наведено текст абз.7 та останнього стор.10 Звіту, проте розглядаючи даний Розділ комплексно, становиться очевидним, що фраза «Ми не проводили вимірювань на місцевості і не приймаємо на себе за їх відповідальності» співвідноситься з фразою: «При виконанні робіт СОД не проводив обміри представленого до оцінки майна, а користувався даними технічних паспортів (інвентаризаційних справ) або іншої наданої Замовником документації і не несе відповідальність за відхилення фактичних даних відносно наданої Замовником документації». На думку позивача, таким чином експертом у передумовах до виконання робіт зазначено, що вихідними даними щодо площ кімнат квартири [ADDRESS] будуть взяті дані технічного паспорта (на випадок, якщо площа квартири була змінена у незаконний спосіб та без зазначення внесених змін у тех. паспорті). Оскільки вся вихідна інформація щодо квартири надана експерту є достовірною та актуальною, розбіжностей в площах у відповідності з технічним паспортом не має, а метою даної експертизи й не було встановлення розбіжностей в інформації фінансового, економічного і технічного характеру щодо об`єкта оцінки, то висновки представника відповідача, що Звіт нібито є неякісним, є безпідставними і хибними. Представник відповідача стверджує що Звіт зроблено не за замовленням позивача, що не відповідає дійсності. Так, в розділі 1 «ЗАГАЛЬНІ ПОЛОЖЕННЯ» (стор.4 Звіту) у графі Замовник вказано особу позивача, Звіт підписано позивачем, як замовником, договір на проведення оцінки складено з особою позивача як замовника, послуги за договором сплачено позивачем. Щодо того факту, що на момент проведення експертної оцінки і складення Звіту про незалежну оцінку майна об`єкту: «Матеріальні збитки внаслідок затоплення квартири за адресою: [ADDRESS] , що сталося 01.11.2019 року», тобто на 07 жовтня 2020 року (майже через рік з моменту затоплення власником квартири став [PERSON] , то це жодним чином не впливає на предмет позову, оскільки право власності на квартиру, в якій сталося залиття, жодним чином не є предметом позову, як не є предметом позову і права на володіння, користування і розпоряджання майном подружжя. На момент залиття власником квартири був позивач, а тому саме позивачу заподіяно шкоду і належить право на її відшкодування. Представник відповідача, стверджуючи, що Звітом не встановлено причини залиття квартири [ADDRESS] та не встановлено причинно-наслідковий зв`язок між залиттям квартири та виною відповідача, безпідставно не бере до уваги той факт, що метою оцінки (перша главі Звіту, стор.4) с визначення ринкової вартості об`єкта оцінки для судового розгляду, а об`єктом оцінки є «Матеріальні збитки внаслідок затоплення квартири за адресою: [ADDRESS] , що сталося 01.11.2019 року». Таким чином, Звіт ніяким чином не може встановлювати причини залиття квартири, тим паче, що на момент проведення експертизи, тобто 07.10.2020 року, всі причини залиття були давно усунуті відповідачем. Причини залиття наведені у акті обстеження від 08.11.2019, що був складений представниками КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району», де вказано, що виявлені пошкодження в квартирі [ADDRESS] сталися внаслідок пошкодження трубопроводу холодного водопостачання в межах відповідальності мешканців вище розташованої квартири [ADDRESS] вказаного житлового будинку. Також, як було зазначено позивачем у позовній заяві, факт залиття квартири позивача та наслідки залиття, місця та джерело виникнення аварії фото/відео зафіксовано, і як доказ додано до матеріалів позовної заяви. Також відео та фото докази були надані оцінювачам для проведення ними якісної оцінки. Так, на відео, було зафіксовано, що джерелом витоку води був пошкоджений гнучкий шланг для кухонного змішувача води на кухні відповідача. Представник відповідача, посилається на відповідь КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району» №E-172-175 від 15.02.2021 року. Відповідно до ст.191 ЦПК - відповідач має право надіслати до суду: відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази. Тим не менш, до відзиву не надано копії відповіді №Е-172-175 від 15.02.2021 року та жодних інших доказів, висновків експертів тощо, які б підтверджували позицію відповідача, а всі висновки представника відповідача є поверховими і ні чим не доведеними. В судовому засіданні 03.11.2021 р. протокольною ухвалою на підставі ст.53 ЦПК України до участі в справі як третя особа на стороні позивача залучений [PERSON] , який є іншим співвласником квартири [ADDRESS] . В судовому засіданні позивач підтримала свої позовні вимоги в повному обсязі та надали пояснення, аналогічні викладеним в позові та відповіді на відзив обставинам, просила задовольнити позов з підстав, наведених в заявах по суті. Третя особа на стороні позивача в судому засіданні підтримав позовні вимоги в повному обсязі, просив відшкодувати шкоду на користь позивача, вказавши, що він, як співвласник пошкодженої квартири, не заявляє вимог про відшкодування шкоди. Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти позову, просив відмовити в його задоволенні, надав пояснення, аналогічні, зазначеним у відзиві на позовну заяву. Представник третьої особи КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м.Києва» в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи містяться письмові пояснення, в яких зазначено про розгляд справи за відсутності представника. Суд, встановивши обставини справи та перевіривши їх доказами, яким надана оцінка в їх сукупності, дійшов таких висновків. Судом встановлено, що позивач [PERSON] та третя особа на стороні позивача [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом № [NUMBER] від 25.03.1999 р. про право власності на квартиру. Позивач стверджує, що 01 листопада 2019 року відбулось залиття її квартири з вини відповідача [PERSON] , який проживає в квартирі [ADDRESS] . Як вбачається з отриманої судом в порядку ст.187 ч.6 ЦПК України довідки відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Подільської РДА від 10.04.2020 р., за адресою: [ADDRESS] , з 13.04.1999 р. по теперішній час, зареєстрований [PERSON] , [INFO] . У квартирі позивача, на момент залиття, проживали [PERSON] та [PERSON] . Згідно положень ст. 22 Цивільного кодексу України (надалі - ЦК України) особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, серед іншого, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до вимог ч.1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до роз`яснень, які містяться у п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 року за № 6, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Положеннями ст. 177 ЖК України встановлено, що громадяни, зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання. Тобто норми цивільного права розповсюджуються на будь-яку особу, котра заподіяла своїми противоправними діями іншій особі шкоду, незважаючи на наявність права власності на житло. Наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», встановлено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого передбачена у додатку № 4 цих правил. Як вбачається з матеріалів справи, 08 листопада 2019 року комісією КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» у складі: провідного інженера відділу експлуатації та утримання житлового фонду [PERSON] , майстра технічної дільниці №3 [PERSON], слюсаря-сантехніка технічної дільниці №3 [PERSON] було складено Акт обстеження квартири [ADDRESS] згідно звернення громадянина [PERSON] №10663/К-3085 від 06.11.19 р. Як вбачається зі змісту наданого позивачем Акту про залиття від 08.11.2019 р., залиття сталося в наслідок пошкодження трубопроводу холодного водопостачання в межах відповідальності мешканців вище розташованої квартири [ADDRESS] , зареєстрований в якій [PERSON] (далі - Відповідач). Даний акт залиття суд вважає належним та допустимим доказом. Такої ж правової позиції дотримується й Верховний Суд у своїй постанові від 27.12.2019 у справі № 686/11256/16-ц зазначив: «...факт залиття квартири, власником якої є позивач, з вини відповідачів підтверджується актом залиття, затвердженим начальником ЖЕК № 1.» За даними Звіту від 07.10.2020 року про визначення матеріальних збитків, що нанесені власнику пошкодженого майна, внаслідок затоплення квартири за адресою: [ADDRESS] , вартість матеріального збитку на дату оцінки 07.10.2020 року складає 177 692 грн. Однак, відповідач та його представник у своєму відзиві посилається та те, що Звіт від 07.10.2020 року зроблений не за замовленням позивача. Судом встановлено, що в розділі 1 «ЗАГАЛЬНІ ПОЛОЖЕННЯ» (стор.4 Звіту) у графі Замовник вказано особу позивача, Звіт підписано позивачем, як замовником, договір на проведення оцінки складено з особою позивача як замовника, послуги за договором сплачено позивачем. Щодо того факту, що на момент проведення експертної оцінки і складення Звіту про незалежну оцінку майна об`єкту: «Матеріальні збитки внаслідок затоплення квартири за адресою: [ADDRESS] , що сталося 01.11.2019 року», тобто на 07 жовтня 2020 року (майже через рік з моменту затоплення власником квартири став [PERSON] , то це жодним чином не впливає на предмет позову, оскільки право власності на квартиру, в якій сталося залиття, жодним чином не є предметом позову, як не є предметом позову і права на володіння, користування і розпоряджання майном подружжя. На момент залиття власником квартири був позивач, а тому саме позивачу заподіяно шкоду і належить право на її відшкодування. Крім того, представник відповідача, стверджуючи, що Звітом не встановлено причини залиття квартири [ADDRESS] та не встановлено причинно-наслідковий зв`язок між залиттям квартири та виною відповідача. Однак відповідач не бере до уваги той факт, що метою оцінки (в першій главі Звіту, стор.4) с визначення ринкової вартості об`єкта оцінки для судового розгляду, а об`єктом оцінки є «Матеріальні збитки внаслідок затоплення квартири за адресою: [ADDRESS] , що сталося 01.11.2019 року». Таким чином, Звіт ніяким чином не може встановлювати причини залиття квартири, оскільки, на момент проведення експертизи, тобто 07.10.2020 року, всі причини залиття були усунуті відповідачем. Причини залиття наведені у акті обстеження від 08.11.2019, що був складений представниками КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району». Частиною 2 ст.1166 ЦПК України визначено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто чинне цивільне законодавство встановлює презумпцію вини для відповідача. Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини: якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності та диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Відповідачем не було спростовано належними та допустимими доказами своєї вини у завданні шкоди позивачу внаслідок залиття квартири [ADDRESS] . Таким чином, з огляду на вищенаведені норми законів та надані докази, суд вважає, що відповідач, несе обов`язок по забезпеченню схоронності свого житла, санітарно-технічного та іншого обладнання в квартирі, пошкодження якого в даному випадку стало причиною залиття квартири позивачки, та доходить висновку, що відповідальність за завдану шкоду позивачу має нести саме [PERSON] . Враховуючи, що обставини, на які посилається позивач у позовній заяві, як на підставу для задоволення позову, в частині відшкодування матеріальної шкоди, знайшли своє підтвердження у судовому засіданні, оскільки ґрунтуються на наявних в матеріалах справи доказах, суд дійшов висновку, що з відповідачки на користь позивача підлягає до стягнення 177 288,28 грн. в рахунок відшкодування матеріальної шкоди. Вирішуючи позовні вимоги щодо відшкодування моральної шкоди, суд дійшов такого. Відповідно до ст.1167 ЦК України моральна шкода, заподіяна фізичній особі неправомірними діями, відшкодовується особою, що заподіяла шкоду при наявності її провини. Згідно ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Згідно із ч.3 ст. 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Згідно зі ст. 46 Європейської конвенції про захист прав і основних свобод (в редакції Протоколу № 11), рішення Європейського суду є обов`язковим для держав-учасниць Конвенції. Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини визнана презумпція моральної шкоди. Тобто в разі порушення майнових або цивільних прав «середня», «нормально» реагуюча на протиправну щодо неї поведінку людина повинна відчути страждання (моральну шкоду). Вирішуючи питання про розмір стягнення моральної шкоди, суд вважає, що позивачеві винними діями відповідача, що виразилися в неналежному забезпеченні нормального стану свого сантехнічного обладнання, що призвело до залиття квартири позивача, заподіяна моральна шкода, розмір якої визначається з урахуванням характеру й тривалості моральних страждань позивача з приводу пошкодження його власності та порушення укладу життя позивача. У зв`язку із цим, суд вважає за необхідне задовольнити вимоги позивача по відшкодуванню моральної шкоди частково та стягнути з відповідача на користь позивача в рахунок відшкодування моральної шкоди суму в розмірі 5 000,0 грн. Вказану суму суд вважає співмірною та такою, що відповідає принципу розумності. На основі повно та всебічно з`ясованих обставин, на які посилаються сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень підтверджених доказами, перевірених в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, взаємозв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню. А відтак на користь позивача з відповідача підлягає стягненню на відшкодування матеріальної шкоди - 177 288,28 грн., моральної - 5 000,0 грн., а загалом -182 288,28 грн. Крім того, на підставі ст.141 ЦПК України з урахуванням часткового задоволення позову, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір пропорційно розміру задоволених позовних вимог в розмірі 1 822,28 грн. На підставі викладеного, ст.ст.15, 16, 22, 23, 319, 1166, 1167 ЦК України,

Outcome: partial