Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-27 00:00:00

01.09.2023 року перший заступник керівника Баштанської окружної прокуратури Миколаївської області Кармазиновський К.І. звернувся до Новобузького районного суду Миколаївської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , зазначивши третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Софіївську сільську раду Баштанського району Миколаївської області з позовом, за яким просив стягнути солідарно з відповідачів на користь держави в особі Софіївської сільської ради Баштанського району Миколаївської області, шкоду, завдану незаконною порубкою дерев в сумі 26551,51 гривень. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що вироком Новобузького районного суду Миколаївської області від 29 травня 2023 року [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] визнано винуватими у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, та встановлено, що, 17.12.2022 у період часу з 10:00 год. по 12:00 год. [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на легковому автомобілі марки ВАЗ 211540 сірого кольору з державними номерними знаками [NUMBER] , який зареєстрований за [PERSON] , але фактично перебував у користуванні [PERSON] , завантажили ланцюгову бензопилу в пластиковому корпусі жовто-червоного кольору та 2 пластикові пляшки із сумішшю паливно-мастильних матеріалів, прибули до захисного лісового насадження, розташованого на відстані 2.0 км на захід від с. Софіївка Софіївської сільської ради Баштанського району Миколаївської області, яка у відповідності до ст. 4 Лісового кодексу України відноситься до захисних лісових насаджень лінійного типу та є складовою частиною лісового фонду України. Перебуваючи у вказаному захисному лісовому насадженні, [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , за попередньою змовою між собою, діючи умисно та протиправно, з корисливих мотивів, порушуючи встановлений законом порядок охорони, раціонального використання лісових насаджень, усвідомлюючи той факт, що ліси України є її національним багатством, виконують водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, наукові, еколого-освітні, інші функції, а також є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах без спеціального на те дозволу, не маючи відповідного документа - лісорубного квитка або лісового квитка, виданого уповноваженим органом, чи будь-якого іншого документу на право здійснення вирубки дерев, усвідомлюючи протиправний та суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, за допомогою взятої із собою бензопили здійснили незаконну порубку 15 (п`ятнадцять) зеленоростучих дерев породи «акація», які спиляли до ступеня припинення росту з наступними діаметрами дерев у корі біля шийки кореня: до 10,0 см - 1 дерево, від 14,1 до 18,0 см - 6 дерев, від 18,1 до 22,0 см - 5 дерев, від 22,1 до 26,0 см - 2 дерева, від 26,1 до 30,0 см - 1 дерево. В силу вимог ст.14 ЦПК України автоматизованою системою документообігу суду визначено головуючу по цій справі суддю Уманську О.В. Ухвалою судді від 06 вересня 2023 року відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження. Прокурор Філіпський О.В. подав заяву про розгляд справи без його участі. Позов підтримав, просив його задовольнити. Представник позивача, Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області), в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , в судові засідання не з`явились, про час і місце розгляду справи були повідомлені належним чином, жодних причин своєї неявки суду не повідомили. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача, Софіївської сільської ради Баштанського району Миколаївської області, в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Суд на підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України, враховуючи наявність достатніх даних для вирішення спору, вважає можливим ухвалити заочне рішення. Суд, вивчивши доводи позовної заяви та дослідивши додані до неї письмові документи в їх сукупності, приходить до наступного висновку. Встановлюючи наявність підстав для представництва в суді прокурором інтересів держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області), суд дійшов таких висновків. Частиною 3, 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень. Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії. Згідно 3 пункту 2 Розділу ІІ вказаного Положення, Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області), здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням громадянами України вимог законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів, зокрема щодо пошкодження дерев чагарників, знищення або пошкодження лісових культур, сіянців або саджанців у лісових розплідниках і на плантаціях, природного підросту та самосіву на землях, призначених під відновлення лісу, законності вирубування. Пред`являє претензії про відшкодування школи, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами. Згідно з повідомленням Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) першому заступнику керівника Баштанської окружної прокуратури № 3322/1.2 від 21.08.2023 року, заходи щодо стягнення заподіяної шкоди за вищевказаним вироком в судовому порядку не вживались, у зв`язку з відсутністю коштів, необхідних для сплати судового збору за пред`явлення позову(а.с.24-25). Баштанською окружною прокуратурою Миколаївської області за вихідним номером 52/3-4462 вих-23 від 22.08.2023 року було надіслано повідомлення управлінню Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області), про намір прокуратури звернутися до Новобузького районного суду Миколаївської області з позовною заявою в інтересах держави в особі управління Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , про відшкодування шкоди, завданої незаконною порубкою дерев в сумі 26551,51 гривень ( а.с.26-27). Отже, оскільки суб`єкт владних повноважень, який виконує відповідні функції у спірних правовідносинах і має право на подання до суду позовної заяви про відшкодування шкоди, не вжив відповідних заходів для захисту інтересів держави і не звернувся до суду в розумний строк після того, як прокуратура розпочала перевірку з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави, а прокурор попередньо повідомив суб`єкта владних повноважень про намір звернутися до суду, останній має право на звернення до суду з цим позовом з метою захисту інтересів держави. Судом встановлені такі обставини. Вироком Новобузького районного суду Миколаївської області від 29 травня 2023 року затверджено угоди про визнання винуватості від 30 березня 2023 року в межах кримінального провадження №12022152270000602 від 18 грудня 2022 року між [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та прокурором Новобузького відділу Баштанської окружної прокуратури Миколаївської області Кручко О.С. [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] визнано винними у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 246 КК України і призначено кожному узгоджене покарання у виді позбавлення волі строком на 03 (три) роки. На підставі ч. 1 ст. 75 КК України звільнено усіх від відбування призначеного покарання з випробуванням строком на 1 (один) рік. Вирок набрав законної сили 29 червня 2023 року (а.с. 12-14). Згідно обставин справи, 17.12.2022 у період часу з 10:00 год. по 12:00 год. [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на легковому автомобілі марки ВАЗ 211540 сірого кольору з державними номерними знаками [NUMBER] , який зареєстрований за [PERSON] , але фактично перебував у користуванні [PERSON] , завантажили ланцюгову бензопилу в пластиковому корпусі жовто-червоного кольору та 2 пластикові пляшки із сумішшю паливно-мастильних матеріалів, прибули до захисного лісового насадження, розташованого на відстані 2.0 км на захід від с. Софіївка Софіївської сільської ради Баштанського району Миколаївської області, яка у відповідності до ст. 4 Лісового кодексу України відноситься до захисних лісових насаджень лінійного типу та є складовою частиною лісового фонду України. Перебуваючи у вказаному захисному лісовому насадженні, [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , за попередньою змовою між собою, діючи умисно та протиправно, з корисливих мотивів, порушуючи встановлений законом порядок охорони, раціонального використання лісових насаджень, усвідомлюючи той факт, що ліси України є її національним багатством, виконують водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, наукові, еколого-освітні, інші функції, а також є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах без спеціального на те дозволу, не маючи відповідного документа - лісорубного квитка або лісового квитка, виданого уповноваженим органом, чи будь-якого іншого документу на право здійснення вирубки дерев, усвідомлюючи протиправний та суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, за допомогою взятої із собою бензопили здійснили незаконну порубку 15 (п`ятнадцять) зеленоростучих дерев породи «акація», які спиляли до ступеня припинення росту з наступними діаметрами дерев у корі біля шийки кореня: до 10,0 см - 1 дерево, від 14,1 до 18,0 см - 6 дерев, від 18,1 до 22,0 см - 5 дерев, від 22,1 до 26,0 см - 2 дерева, від 26,1 до 30,0 см - 1 дерево. Відповідно до розрахунку Державної екологічної інспекції Південно- Західного округу (Миколаївська та Одеська області) від 05.01.2023, зробленого на підставі постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» від 23.07.2008 № 665, шкода заподіяна незаконною порубкою 15 (п`ятнадцять) зеленоростучих дерев породи «акація» становить 26551,50 грн. В ході досудового розслідування та судового розгляду по кримінальному провадженню цивільний позов до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної рубки дерев, не заявлявся. Відповідно до ч. 6 ст.82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії\~(бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Отже, з\~врахуванням викладеного, суд вважає, що вина відповідачів у спричиненні шкоди рибним запасам України є доведеною. При цьому, правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища». Статті 1, 3 Лісового кодексу України встановлюють, що ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місце розташуванням виконують переважно природоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави. Лісові відносини в Україні регулюються Конституцією України, Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», Лісовим кодексом України, іншими законодавчими актами України, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами. Частиною 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Статтею 66 Конституції України визначено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до вимог ст.15 Закону України\~«Про охорону навколишнього природного середовища»\~до повноважень і компетенції місцевих рад у галузі охорони навколишнього природного середовища відноситься забезпечення реалізації екологічної політики України, здійснення контролю за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Згідно ч.1, п.1 ч.2\~ст.105 ЛК України\~порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Відповідно до\~ст.107 цього Кодексу\~підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. За змістом ст.ст.\~68,\~69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у\~ст.1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто діє презумпція вини завдавача шкоди. Відповідно до ч.1\~ст.29 Бюджетного кодексу України\~до доходів Державного бюджету України включаються доходи бюджету, за винятком тих, що згідно із ст.ст.64,\~64-1,\~66,\~69-1\~та\~71\~цього\~Кодексу\~закріплені за місцевими бюджетами. Згідно п.7 ч.3 цієї ж статті джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених п.1 ч.2 ст.67-1 цього\~Кодексу) є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Відповідно до п.4 ч.1\~ст.69-1 Бюджетного кодексу України\~до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Таким чином, шкода, заподіяна порушенням природоохоронного законодавства, відшкодовується шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вказаному вище співвідношенні. Зазначений висновок викладений у постанові Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі №384/1080/16-ц. Відповідно до ч.4\~ст.263 ЦПК України\~при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Статтею 75 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно до вимог ст.80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмету доказування. Згідно ч.ч.1, 6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Отже процесуальним законом на відповідачів покладено обов`язок спростування правових підстав позову, проте відповідач таким правом не скористались, інших доказів, що спростовують твердження позивача суду не представив. За таких обставин, суд оцінивши допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до висновку, що відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] зобов`язані відшкодувати шкоду заподіяну навколишньому природному середовищу, унаслідок незаконної порубки дерев, тому позовні вимоги є обґрунтованими і підлягають задоволенню. На підставі ст.141 ЦПК України з відповідачів належить стягнути судовий збір в дохід держави в розмірі 2481 грн.

Outcome: approved