Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-19 00:00:00

В лютому 2023 року позивач звернулась до Заводського районного суду м.\~Миколаєва із позовом до [PERSON] , відповідно до якого просила зобов`язати відповідача усунути їй перешкоди у спілкуванні з онукою [PERSON] , [INFO] , та визначити наступний спосіб участі бабусі у вихованні онуки: спілкуватись з онукою кожні перші та треті вихідні щомісяця, в тому числі за місцем проживання бабусі з її ночівлею з п`ятниці 18:00 до неділі 18:00, з можливістю прогулянок по місту і відвідування закладів культури з урахуванням погодних умов, сигналів повітряної тривоги, стану здоров`я дитини, режиму дня та харчування; спільно з онукою відвідувати святкування днів народження, інших свят незалежно від дня тижня,в тому числі за місцем проживання бабусі. Свої вимоги мотивувала тим, що [PERSON] , [INFO] , є донькою її доньки [PERSON] , тобто онукою позивача. До 24.02.2022 відповідач та її донька [PERSON] проживали разом з позивачем за адресою [ADDRESS] . Потім з 24.02.2022 по 15.04.2022 за адресою: [ADDRESS] . В подальшому донька забрала онучку та з квітня 2022 року бабуся її не бачила. В яких умовах проживає [PERSON] , в якій школі навчається, чи забезпечена всім необхідним бабусі невідомо, номер телефону дитини не активний, зателефонувати їй неможливо. Відповідач [PERSON] чинить позивачу перешкоду у спілкуванні з онукою, що суперечить діючому законодавству та інтересам дитини. Згідно ухвали Заводського районного суду м. Миколаєва від 06.02.2023 дану справу було передано за підсудністю до Ленінського районного суду м. Миколаєва. Ухвалою Ленінського районного суду м. Миколаєва від 13.03.2023 відкрито провадження у справі у порядку загального позовного провадження та призначено її розгляд у підготовчому судовому засіданні; залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Орган опіки і піклування виконавчого комітету Миколаївської міської ради; зобов`язано Орган опіки та піклування виконавчого комітету Миколаївської міської ради надати письмовий висновок щодо розв`язання даного спору на підставі одержаних відомостей - згідно ч. 5 ст. 19 Сімейного кодексу України. 04.04.2023 від представника відповідача [PERSON] адвоката Яброцького\~С.В. на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого він вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, оскільки позивач своєю неприпустимою поведінкою здійснює негативний вплив на дитину. Зокрема зазначав, що в квітні 2022 року відповідач залишила [PERSON] бабусі в с. Анатолівка, заздалегідь погодивши день і час, коли має її забрати. Проте 15.04.2022, коли відповідач приїхала за донькою, її мати з невідомих підстав категорично відмовилась повертати їй доньку, внаслідок чого відповідач змогла забрати дитину тільки після втручання Служби у справах дітей Коблевської сільської ради. При цьому шестирічна дитина стала свідком скандалу, що вкрай негативно відобразилось на її психіці. Крім того, 19.05.2022 [PERSON] залишила свою доньку [PERSON] у матері свого теперішнього цивільного чоловіка (співмешканця) - [PERSON] . Дізнавшись про це, позивач по справі [PERSON] та її чоловік приїхали за місцезнаходженням [PERSON] з метою забрати її до себе, влаштували скандал, намагалися вибити двері. Посилаючись на викладене, а також враховуючи, що позивач [PERSON] часто висловлюється про відповідача та її близьких людей у вкрай образливий спосіб прямо при онуці, чим підриває авторитет матері в очах дитини, відповідач категорично заперечує проти спілкування її доньки [PERSON] з її бабусею. Також відповідач зазначала, що неправдивими є факти її спільного проживання із матір`ю у вказаний нею період та за визначеними адресами. 13.04.2023 до суду від представника позивача [PERSON] адвоката Коренко\~Т.В. надійшла відповідь на відзив, згідно якої вона вважає обставини, викладені у відзиві, необґрунтованими, просить позов задовольнити в повному обсязі. Зазначала про те, що з часу народження своєї онуки [PERSON] постійно допомагала своїй доньці, які на той час ще навчалась у школі, матеріально забезпечувала доньку та онуку. З приводу інциденту в с. Анатоліївка 15.04.2022 пояснила, що лише намагалась запобігти необдуманим та небезпечним рішенням своєї доньки, котра мала намір разом з онукою переїхати до м. Миколаєва, не зважаючи на те, що на той час там відбувались активні ракетні обстріли, що загрожувало життю і [PERSON] , і [PERSON] . Проте донька до порад матері не прислухалась та забрала онуку, переїхавши до м.\~Миколаєва. Щодо події травня 2022 року, позивач пояснила, що їй були незрозумілі дії її доньки, коли вона залишила свою доньку фактично з невідомою їй людиною. Позивач приїхала за адресою: [ADDRESS] , де проживає [PERSON] , лише переконатись, що з її онукою все гаразд, без наміру конфлікту. Коли онучка побачила її, то забажала поїхати разом з нею, однак [PERSON] її не відпускала, внаслідок чого розгорнувся конфлікт. При цьому позивач наголошувала, що вона любить свою онуку [PERSON] , бажає приймати участь у її вихованні та завжди діє виключно в її інтересах. Вважає дії своєї доньки, яка перешкоджає їй у спілкуванні з дитиною, протиправними та таким, що суперечать положенням діючого законодавства. 25.04.2023 витребуваний у Органу опіки та піклування виконавчого комітету Миколаївської міської ради висновок щодо участі баби у вихованні дитини надійшов на адресу суду. За клопотанням позивача [PERSON] , згідно ухвали Ленінського районного суду м. Миколаєва по справі призначено судово-психологічну експертизу, проведення якої доручено експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України. На вирішення експерта поставлено наступні питання: яким чином взаємовідносини, що склалися між матір`ю [PERSON] та бабусею [PERSON] впливають на психоемоційний стан дитини - малолітньої [PERSON] , [INFO] ; яким чином виховання бабусі [PERSON] та відновлення спілкування дитини з нею може вплинути на психологічний стан та розвиток дитини малолітньої [PERSON] , [INFO] ; чи бажає дитина [PERSON] , [INFO] , спілкуватись з бабусею [PERSON] , виходячи з індивідуально-психологічних особливостей, емоційного стану, рівня розвитку, інтересів дитини. Оплату за проведення даної експертизи покладено на позивача [PERSON] 10.08.2023 на адресу суду від Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України надійшов рахунок за проведення даної експертизи, вартість якої визначено 31\~545,36 грн. Копію вказаного рахунку було направлено судом позивачу. Станом на 03.10.2023 рахунок оплачено не було, в зв`язку з чим матеріали цивільної справи № 487/617/23 повернуто до суду без виконання експертизи. Ухвалою Ленінського районного суду м. Миколаєва від 30.10.2023 провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про усунення перешкод у спілкуванні з онукою, визначення способу участі у вихованні онуки поновлено, призначено підготовче судове засідання у справі. Відповідно до ухвали Ленінського районного суду м. Миколаєва від 14.11.2023 закрито підготовче провадження у справі, призначено її до розгляду по суті. В судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник [PERSON] позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили позов задовольнити. Відповідач [PERSON] та її представник [PERSON] в судовому засідання позов не визнали, просили в задоволенні позову відмовити в повному обсязі. Представник третьої особи Органу опіки та піклування виконавчого комітету Миколаївської міської ради в судовому засіданні [PERSON] підтримала позицію, викладену у висновку від 25.04.2023. На питання суду відповіла, що характеризуючи позивача матеріали, що є в матеріалах справи, комісією при наданні висновку не розглядалися, оскільки за практикою такі не витребовуються, а досліджуються лише умови проживання бабусі, та враховується думка дитини та її батьків. Також [PERSON] підтвердила, що [PERSON] на комісію не запрошували/викликали, з зазначених вище причин. На стадії дослідження письмових доказів та судових дебатах [PERSON] посилалась на лист Миколаївського міського центру соціальних служб на ім`я начальника служби у справах дітей адміністрації Заводського району від 10.04.2023, копію якого просила долучити до матеріалів справи. Протокольною ухвалою суду таке клопотання було задоволено. Представник третьої особи Служби у справах дітей Адміністрації Заводського району Миколаївської міської ради в судове засідання не з`явився. Суд, вислухавши пояснення учасників справи, допитавши свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини. [PERSON] , [INFO] , є донькою [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] (а.с. 11). Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] [PERSON] , [INFO] , є донькою [PERSON] та [PERSON] . Тобто [PERSON] , 2015 р.н., є рідною онукою позивача [PERSON] . 14.06.2022 [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] (а.с. 15). [PERSON] на праві спільної часткової власності на підставі свідоцтва про право власності від 02.06.2014 належить 1/3 частка кімнати у гуртожитку за адресою [ADDRESS] (а.с. 18). Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 23.10.2020 буд. [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] (а.с.\~19). Відповідно до копії свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, виготовленої за допомогою веб-порталу Дія, [PERSON] є власником транспортного засобу Volkswagen Caddy (а.с. 20). Згідно довідки-характеристики Коблевської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області від 08.06.2023 за вих. № 73 [PERSON] з 24.02.2022 постійно проживає на території с. Анатолівка. За весь період проживання вона проявила себе виключно з позитивного боку. Жінка підтримує хороші відносини зі своїми сусідами. Конфліктних ситуацій та скарг від сусідів за весь період її проживання не надходило. В побуті та громадських місцях поводиться добре. До правопорушень не схильна. До вживання спиртних напоїв не схильна. Скарг до виконавчого комітету сільської ради на неї не надходило (а.с. 140). У відповідності до витягу з інформаційно-аналітичної системи Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості [PERSON] станом на 09.06.2023 до кримінальної відповідальності не притягується, незнятої чи непогашеної судимості не має, в розшуку не перебуває (а.с.\~142). Згідно Акту № 1 про проживання осіб однією сім`єю від 17.01.2023, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] цим актом засвідчили те, що за адресою: [ADDRESS] , - [PERSON] (дружина), [PERSON] (чоловік), [PERSON] (донька) та [PERSON] (онука) [INFO] , фактично проживали разом за вище вказаною адресою з 15.12.2015 по 24.02.2022 (а.с. 21). Згідно Акту № 2 про проживання осіб однією сім`єю від 30.01.2023, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] цим актом засвідчили те, що за адресою: [ADDRESS] - [PERSON] (дружина), [PERSON] (чоловік), [PERSON] (донька) та [PERSON] (онука) [INFO] , фактично проживали разом за вище вказаною адресою з 24.02.2022 по 15.04.2022 (а.с. 22). З пояснень відповідача, свідків [PERSON] та [PERSON] вбачається, що спочатку з квітня 2022 року [PERSON] разом з донькою [PERSON] проживали однією сім`єю без реєстрації шлюбу з [PERSON] разом з його родиною: мамою [PERSON] та його бабусею [PERSON] у трьохкімнатній квартирі [PERSON] за адресою: [ADDRESS] ; потім з серпня 2022 року по січень 2023 малолітня [PERSON] проживала зі своїм батьком [PERSON] у м. Житомирі; а з початку 2023 року зі своєю мамою [PERSON] та її співмешканцем [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . В обґрунтування позовних вимог [PERSON] посилається на те, що з квітня 2022 року її донька [PERSON] чинить їй перешкоди у спілкуванні з онукою [PERSON] , 2015 р.н. - не дає можливості зустрічатись особисто, спілкуватись по телефону, розмовляти. Бабусі невідомо, де навчається її онука [PERSON] , які умови її проживання, чи забезпечена вона всім необхідним, тощо. Вважає, що відсутність спілкування з рідною бабусею негативно впливає на дитину, її психологічний стан. Спростовуючи твердження позивача, [PERSON] посилається на те, що її мати часто поводить себе агресивно, висловлюється про неї та близьких їй людей у вкрай образливий спосіб прямо при онуці, чим підриває авторитет матері. Згідно повідомлення Служби у справах дітей Коблевської сільської ради від 21.03.2023 за вих. № 36 15.04.2022 до сільської ради надійшла заява від громадянки [PERSON] про допомогу у вирішення питання щодо повернення її доньки [PERSON] , [INFO] , яка на даний час перебуває у бабусі [PERSON] за адресою [ADDRESS] . [PERSON] під час звернення до служби у справах дітей була в дуже знервованому стані та плакала. Трохи заспокоївшись, пояснила, що вона та її дитина мали статус внутрішньо переміщених осіб та проживали у бабусі в с. Анатолівка. [PERSON] разом з донькою бажає повернутись до місця постійного проживання в м. Миколаїв. 15.04.2022 комісійно здійснено виїзд в родину [PERSON] та проведено з [PERSON] розмову і обстеження умов проживання дівчинки. Бабуся не віддавала дівчинку матері з причин того, що вона вивозить дитину до міста Миколаєва, де на сьогодні проводяться обстріли. Бабусі [PERSON] надано рекомендації негайно передати онуку Єву матері. В результаті бесіди, [PERSON] передала свою онуку [PERSON] її матері [PERSON] (а.с. 65-66). Згідно акту № 12 обстеження житлово-побутових умов родини [PERSON] , яка тимчасово проживає за адресою: [ADDRESS] , складеного Коблевською сільською радою Миколаївської області 15.04.2022, родина проживає приватному будинку, який складається з 3-х кімнат, [PERSON] має окрему кімнату. У кімнаті є ліжко, куточок для ігор, шафа, в кімнаті прибрано, ліжко застелене. Одяг дівчинки відповідає сезонам (а.с. 68-69). Відповідно до повідомлення відділення поліції № 2 Миколаївського районного управління поліції від 22.03.2023, 19.05.2022 о 13:13 надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що за адресою: [ADDRESS] , звернулась [PERSON] про те, що вітчим вибиває двері. Прибувши на місце події наряд УПП з`ясував, що конфлікт був вирішений мирним шляхом до прибуття працівників поліції. З заявами та скаргами ніхто не звертався (а.с. 70). У відповідності до довідки Миколаївського центру практичної психотерапії «Карат», 01.04.2023 [PERSON] , [INFO] , пройшла психологічне обстеження в зв`язку зі зверненням мами. В результаті бесіди з мамою [PERSON] було встановлено, що дитина стала свідком конфліктів між мамою та бабусею (неодноразово). В результаті спілкування та психологічного тестування дитини [PERSON] було встановлено: психічний розвиток норма, психічний стан норма, потяг до матері. Виявлене негативне ставлення до бабусі (що може бути визване психічною травмою з боку бабусі [PERSON] ). Спілкування та зустрічі на даному етапі [PERSON] з бабусею негативно впливає на дівчинку. Щоб уникнути тяжких наслідків адаптації та розвитку дитини рекомендовано проживання дитини з мамою, та деякий час не спілкуватись та не зустрічатись з бабусею. А якщо такі зустрічі з бабусею і будуть, то тільки\~в присутності\~мами (а.с. 71). Згідно висновку органу опіки та піклування виконкому Миколаївської міської ради про участь баби у вихованні онуки від 25.04.2023 встановлено, що батьки дитини [PERSON] , [INFO] , розлучені, проте підтримують дружні відносини, всі питання, що стосуються життя та виховання дитини, вирішують спільно. Після розлучення, за домовленістю між батьками, дитина залишилась проживати з матір`ю [PERSON] . Службою у справах дітей Адміністрації Заводського району Миколаївської міської ради перевірено дитину за місцем проживання, про що складено акт обстеження умов проживання. Дитина проживає з матір`ю та її цивільним чоловіком в орендованій квартирі, в належних матеріально-побутових умовах. Квартира мебльована, облаштована побутовою технікою, дитина має спальне місце, місце для занять та зберігання речей, має речі за сезоном, іграшки, розвиваючі ігри, навчальні посібники. Дитина почуває себе комфортно та захищено поряд з матір`ю. Згідно долученого у судовому засіданні 20.11.2023 листа Миколаївського міського центру соціальних служб на ім`я начальника служби у справах дітей адміністрації Заводського району від 10.04.2023, у квітні 2023 року фахівцями центру було відвідано сім`ї сторін та обстежено умови їх проживання, проведені психолого-педагогічні бесіди зі сторонами, запропоновані послуги психолога, на що [PERSON] відповіла відмовою, а позивач [PERSON] погодилась та з нею згідно її пояснень та пояснень представника органу опіки [PERSON] відбулась консультація психолога у квітні 2023 року. Мати дитини заперечує проти спілкування дитини з бабою, оскільки дитина неодноразово була свідком конфліктних ситуацій, які траплялись між нею та бабою. Зі слів матері, ініціатором конфліктів завжди виступає позивач, вона постійно принижує її при дитині, підриваючи тим самим її авторитет в очах доньки. Зі слів відповідача, у 2022 році стосунки між нею та позивачем вкрай погіршились наступними ситуаціями. У квітні 2022 року відповідач привезла дитину до баби у с. Антонівка Миколаївського району Миколаївської області, заздалегідь попередила позивача про день та час, коли планувала забрати доньку. Проте в погоджений день мати не змогла забрати дитину, оскільки баба відмовилась добровільно віддавати онуку. Відповідач звернулась за допомогою до служби у справах дітей Коблевської сільської ради, лише після втручання служби мати забрала дитину. У травні 2022 року відповідач довірила дитину матері цивільного чоловіка, дізнавшись про це позивач разом зі своїм чоловіком приїхала за адресою перебування онуки та без згоди матері намагалась силоміць забрати дитину. Для врегулювання конфлікту на місце події був викликаний наряд поліції. Зазначені події негативно вплинули на психіку дитини. Наразі дитина має страх, що її баба може забрати її від матері. Батько дитини, [PERSON] , проживає окремо від дитини, на цей час проходить службу в Збройних силах України, подав до служби у справах дітей пояснення, згідно якого заперечує проти спілкування дитини з бабою оскільки вважає, що це негативно впливає на психіку його доньки. За результатами розгляду даного питання комісія з питань захисту прав дитини виконкому Миколаївської міської ради встановила, що на цей час не доцільно визначити участь баби, [PERSON] , у вихованні онуки, [PERSON] , [INFO] (а.с. 109). Статтею 5 Конвенції про контакт з дітьми (підписана 15.05.2003, набрала чинності для України 01.04.2007) передбачено, що з урахуванням найвищих інтересів дитини може бути встановлено контакт між дитиною та особами, що не є її батьками, але мають сімейні зв`язки з дитиною. Договірні Держави вільні поширювати це положення на осіб, інших, ніж ті, що зазначені в пункті 1, й у випадках, коли таке поширення відбувається, держави можуть вільно вирішувати, які види контакту, визначені під літерою "a" в статті 2, повинні бути застосовані. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про охорону дитинства» контакт з дитиною - це реалізація матір`ю, батьком, іншими членами сім`ї та родичами, у тому числі тими, з якими дитина не проживає, права на спілкування з дитиною, побачення зазначених осіб з дитиною, а також надання їм інформації про дитину або дитині про таких осіб, якщо це не суперечить інтересам дитини. Відповідно до ст.\~7\~СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, при цьому, сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Відповідно до ч. 1 ст.\~257 СК України баба, дід мають право спілкуватися зі своїми внуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. У відповідності до ч. 3 ст.\~291 ЦК України фізична особа має право на підтримання зв`язків з членами своєї сім`ї та родичами незалежно від того, де вона перебуває. Відповідно до ч. 1\~ст.\~263 СК України спір щодо участі баби, діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу. Судом встановлено та вбачається із матеріалів справи, що неповнолітня [PERSON] , [INFO] , постійно проживає із матір`ю [PERSON] . Відповідач [PERSON] чинить перешкоди позивачу [PERSON] у спілкуванні з онукою, що є порушенням її права на безперешкодну участь у спілкуванні із дитиною та їх вихованні. Втрата тісних родинних зв`язків за наявності таких перешкод суперечить інтересам дитини та її всебічному розвитку. За правилами частини другої статті 159\~СК України суд визначає способи участі у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця проживання тощо), місце та час їхнього спілкування з урахуванням ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особистої прихильності дитини, її віку, стану здоров`я та інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Відповідно до ч. 7 ст.\~7\~СК України дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України. Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. Питання справедливої рівноваги між інтересами батьків та інтересами дитини неодноразово аналізувалося Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ), практика якого відповідно до\~статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»\~і частини четвертої\~статті 10 ЦПК України\~застосовується судом як джерело права. У рішенні ЄСПЛ у справі «Хант проти України» від 07 грудня 2006 року зазначено, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага (§ 54) і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків. Зокрема,\~стаття 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~не надає батькам права вживати заходів, які можуть зашкодити здоров`ю чи розвитку дитини (рішення ЄСПЛ у справі «Johansen v. Norway» від 07 серпня 1996 року, § 78). Положення статті 8\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод поширюються, у тому числі, і на відносини між бабою, дідом та онуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (рішення ЄСПЛ у справі «Kruskic v. Croatia» від 25.11.2014, §108). ЄСПЛ зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і онуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми онуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з онуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність» (рішення ЄСПЛ у справі «Bogonosovy v. Russia» від 05.03.2019, § 82). Подібні правові висновки щодо врахування найкращих інтересів дитини висловлені у рішенні ЄСПЛ від 23.07.2019 у справі «Швець проти України» (заява № 22208/17), а також у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у постанові від 12 квітня 2021 року у справі №\~638/12278/15 (провадження № 61-14491сво20). Суд, дослідивши надані докази в їх сукупності та взаємозв`язку, виходить із того, що [PERSON] чинить позивачу перешкоди у спілкуванні з її онукою через особисті неприязні стосунки (особисту образу) з позивачем, яка є її матір`ю, а це суперечить вимогам статей 159, 257, 263 СК України, оскільки позивач як баба має законне право на спілкування з онукою та на участь у її вихованні. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про те, що права позивача є порушеними та у відповідності до приписів ст.\~257\~СК України підлягають судовому захисту шляхом визначення судом способу її участі у виховання онуки шляхом встановлення місця і часу періодичних та систематичних побачень в присутності матері дитини, можливості спільного відпочинку, з врахування положень ст. 263 та 159 цього Кодексу. Врахувавши звичний графік малолітньої [PERSON] , 2015 р.н., яка відвідує школу по буднях онлайн, робить уроки, займається малюванням, ходить на плавання (зокрема із пояснень свідків в дитини і по суботах), а також висновок органу опіки і піклування від 25.04.2023, яким не рекомендовано на час його надання позивачу брати участь у вихованні онуки, приймаючи до уваги конфліктні ситуації, які виникають між матір`ю дитини та її бабусею, що підтверджено самими сторонами у судовому засіданні та показами свідків сторони відповідача, з метою забезпечення якнайкращих інтересів дитини,\~врахувавши думку,\~допитаної у\~судовому засіданні\~в присутності\~органу опіки\~малолітньої [PERSON] ,\~(яка\~нічого поганого\~про позивача\~не говорить,\~проте нагадування\~про обставини\~в с.Анатолівка\~квітня 2022\~року та\~питання щодо\~позивача викликають\~у дитини\~занепокоєння та\~небажання говорити\~про таке),\~покази свідків\~сторони позивача\~щодо значної\~участі позивача\~у вихованні\~дитини до\~квітня 2022\~року\~та щодо\~страждань позивача\~через відсутність\~спілкування з\~онукою,\~намагання позивача\~змінитись для\~врегулювання конфлікту\~між сторонами\~(її\~участь у\~консультації з\~психологом центру\~соціальних служб\~у квітні\~2023\~року),\~суд вважає\~за можливе\~визначити порядок\~участі баби\~у вихованні\~онуки шляхом спілкування з малолітньою онукою [PERSON] , [INFO] : кожної третьої Неділі (дня тижня) місяця з 12:00\~год. до 16:00 год. - в місцях культурно-розважального характеру, призначених для повноцінного відпочинку дітей, за присутності матері дитини [PERSON] , із обов`язковим урахуванням стану здоров`я дитини, погодних умов, інтересів та потреб дитини. За змістом ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81\~ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Отже, доведення обставин свідомого, умисного спричинення відповідачем конфліктів, які можуть негативно впливати на психо-емоційний стан дитини, покладено на відповідача, яка посилається на вказані обставини в обґрунтування заперечень проти позову. Всупереч вимогам ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81\~ЦПК України відповідачем не надано достатніх та неспростовних доказів стосовно винної поведінки та свідомого спричинення позивачем конфліктів, та зокрема відсутні достовірні відомості про таку поведінку [PERSON] відносно її малолітньої онуки, яка негативно впливала б на дитину. Висновок органу опіки та піклування Виконавчого комітету Миколаївської міської ради про недоцільність участі баби у спілкуванні з дитиною також не містить достатніх фактичних даних щодо свідомої винної поведінки [PERSON] , направленої на спричинення емоційної невпевненості дитині, та аргументів, які б вказували на доцільність відмови їй у законному праві на спілкування з членами її родини, зокрема з онукою. Окрім того, відповідно з частинами 5, 6 статті 19 СК України, вказаний висновок має рекомендаційний характер та не є обов`язковим для суду. Відповідно до положень частин четвертої та п`ятої статті 19 СК України, орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок при розгляді спору, зокрема, про участь одного із батьків у вихованні дитини, щодо його розв`язання на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дітей, батьків, інших осіб, які бажають проживати із дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитись з висновком органу опіки і піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини. В наданому висновку відсутнє будь-яке обґрунтування недоцільності участі [PERSON] у спілкуванні з її малолітньою онукою. Під час вирішення спору щодо участі бабусі у вихованні дитини береться до уваги ставлення баби до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до неї, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан здоров`я бабусі, зловживання нею алкогольними напоями або наркотичними засобами. Одним із принципових положень, закріплених у Декларації прав дитини, проголошеної 20 листопада 1959 року Генеральною Асамблеєю ООН, є те, що дитина повинна зростати в умовах турботи. Відповідно до ст. ст. 3, 18 Конвенції про права дитини, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється як найкращому забезпеченню інтересів дитини. Згідно положень ч. 1 ст. 3 Конвенції про права дитини, ч.ч. 7, 8 ст.\~7\~СК України при вирішенні будь-яких питань щодо дітей суд повинен виходити з якнайкращого забезпечення інтересів дітей. Отже, згідно з пунктом 1 статті 3 Конвенції дитина наділяється правом на те, щоб її найкращі інтереси оцінювалися і бралися до уваги в якості першочергового міркування при прийнятті в її відношенні будь-яких дій або рішень як в державній, так і в приватній сфері. Більш того, в ньому втілений один з фундаментальних принципів Конвенції. Дитина має право підтримувати на регулярній основі особисті і прямі контакти зі своїми родичами, за винятком випадків, коли це суперечить її інтересам. Метою законодавчого закріплення права бабусі на спілкування з дитиною і є, насамперед, захист інтересів дитини. Здійснення бабою і дідом своїх прав і виконання обов`язків повинно ґрунтуватися на повазі до прав дитини і її людської гідності. З урахуванням\~викладеного суд,\~на підставі\~наданих сторонами\~доказів,\~враховуючи відсутність\~згоди між\~матір`ю та\~бабусею щодо\~визначення порядку\~спілкування позивача\~з онукою\~Євою,\~матеріальні та\~побутові умови\~сторін,\~ставлення бабусі\~до виконання\~своїх обов`язків,\~стан здоров`я\~та малолітній\~вік дини,\~беручи до\~уваги,\~що бабуся\~має права\~щодо спілкування\~з дитиною\~та участі\~у її\~вихованні незалежно\~від того,\~з ким\~проживає дитина,\~суд дійшов\~висновку про\~те,\~що права\~ [PERSON] \~на участь\~у вихованні\~та спілкуванні\~з дитиною\~підлягають судовому\~захисту.\~При цьому\~суд враховує\~вік дитини,\~особливо тісний\~зв`язок\~між матір`ю\~і дитиною,\~особливості режиму\~дня дитини\~подібного віку,\~наявні конфліктні\~ситуації між\~матір`ю дитини\~та бабусею,\~в зв`язку\~з чим\~позовні вимоги\~підлягають частковому\~задоволенню.\~А саме\~необхідно зобов`язати\~ [PERSON] \~не чинити\~перешкоди бабусі\~у спілкуванні\~і вихованні\~дитини,\~визначивши участь\~бабусі [PERSON] \~у вихованні\~та вільному\~спілкуванні з\~онукою [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~шляхом спілкування з малолітньою кожної третьої Неділі (дня тижня) місяця з 12:00 год. до 16:00 год. - в місцях культурно-розважального характеру, призначених для повноцінного відпочинку дітей, за присутності\~матері дитини, із обов`язковим урахуванням стану здоров`я дитини, погодних умов, інтересів та потреб дитини. В задоволенні іншої частини позовних вимог необхідно відмовити. Вказаний спосіб участі бабусі у вихованні онуки відповідає інтересам малолітньої дитини та відповідача, не порушуватиме встановлений режим дня, створюватиме сприятливі умови для фізичного та психічного розвитку дитини, а також сприятиме повноцінному вихованню [PERSON] , задоволенню життєво важливих потреб, зростанню під опікою і відповідальністю бабусі, що забезпечить її виховання в атмосфері любові, моральної забезпеченості, враховуючи при цьому її малолітній вік. Згідно положень ст. 141 ЦПК України з відповідача [PERSON] на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1\~073,60 грн. Відповідно до ч. 8 ст. 141 УПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У позовній заяви позивачем [PERSON] заявлено орієнтований розмір витрат на професійну правничу допомогу 1\~000,0 грн. Проте доказів на підтвердження понесення таких витрат до матеріалів справи не долучено, заяви про подання таких доказів протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду до закінчення судових дебатів не здійснено, а навпаки у судових дебатах представником позивача зазначено, що позивач бажає залишити такі витрати за собою. За таких обставин, враховуючи принцип дистозитивності, суд не вбачає підстав для розподілу таких витрат відповідно до ст. 137, ч. 2 ст. 141 ЦПК України. Представником відповідача у відзиві на позовну заяву зазначено про орієнтовний розмір понесених [PERSON] витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 7\~000,00 грн. Проте доказів на підтвердження понесення таких витрат суду у встановленому законом порядку не надано, у судових дебатах представником відповідача заявлено, що відповідач бажає залишити такі витрати за собою, у зв`язку з чим, враховуючи принцип дистозитивності, суд не вбачає підстав для розподілу таких витрат відповідно до ст. 137, ч. 2 ст. 141 ЦПК України.

Outcome: partial