Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-27 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду із заявою, в якій просив визнати [PERSON] , [INFO] , обмежено дієздатною, встановити піклування над нею та призначити [PERSON] її піклувальником. В обґрунтування заяви зазначив, що [PERSON] є його матір`ю, що підтверджується копією свідоцтва про народження. На цей час [PERSON] , через проблеми зі здоров`ям не може правильно орієнтуватись та оцінювати життєві ситуації, повною мірою усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, потребує як медичного нагляду, так і постійної допомоги. [PERSON] перебуває на обліку у МОПЛ № 1 з діагнозом F07.9 (не уточнені органічні розлади особистості та поведінки внаслідок захворювання, травм та дисфункції головного мозку) та є особою з інвалідністю 2 групи загального захворювання згідно довідки МСЕК від 06.09.2001 року № 013869. Разом з матір`ю заявник проживає з 1993 року і по теперішній час за адресою: [ADDRESS] , де ним облаштовані усі умови для догляду та комфортного життя. 3 оглядом на вищенаведене [PERSON] має ограничний розлад особистості, який істотно впливає на її здатність усвідомлювати значення свої дій та керувати ними, а також обслуговувати себе у побуті. Заявник [PERSON] вважає, що його мати [PERSON] потребує піклування, через похилий вік та наявність тяжкої хвороби, у зв`язку з чим він змушений звернутись до суду із даною заявою. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.05.2023 року визначено головуючого суддю Черенкову Н.П. Ухвалою судді від 11.05.2023 року прийнято до свого провадження дану цивільну справу, призначено судове засідання. Ухвалою суду від 28.06.2023 року по справі призначено судово-психіатричну експертизу на вирішення якої поставлено наступні питання: 1. Чи хворіє [PERSON] , [INFO] , на психічну хворобу?; 2. Чи впливає істотно наявна хвороба на здатність [PERSON] , [INFO] , усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними без сторонньої допомоги? Проведення експертизи доручено експертам Миколаївської філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України». Провадження у справі зупинено. Ухвалою суду від 25.07.2023 року у зв`язку з надходженням до суду клопотання експерта про надання додаткових матеріалів провадження у справі поновлено, призначено судове засідання. Ухвалою суду від 08.08.2023 року клопотання експерта задоволено частково, надано експерту для проведення експертизи медичну картку №974 [PERSON] , 06 грудня 1948 року та довідку №247 Комунального некомерційного підприємства «Миколаївський обласний центр психічного здоров`я» МОР від 29.03.2023 року. Витрати на проведення амбулаторної судово-психіатричної експертизи [PERSON] покладено на державу. Провадження у справі на час проведення експертизи зупинено. 01.11.2023 року з експертної установи надійшов висновок судово-психіатричного експерта №216. Ухвалою суду від 03.11.2023 року поновлено провадження у справі, призначено справу до судового розгляду на 28.11.2023 року. В судовому засіданні представник [PERSON] - адвокат Шубіна Я.В. заяву підтримала повністю, просила заяву задовольнити, просила про розгляд справи за відсутності заявника та особи, щодо якої розглядається питання про визнання її обмежено дієздатною - [PERSON] , посилаючись на незадовільний стан здоров`я останньої. Відповідно до ч.1 ст. 299 ЦПК України справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її адвоката та представника органу опіки та піклування. З урахуванням стану здоров`я особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її участь у розгляді справи може відбуватися у режимі відеоконференції з психіатричного чи іншого лікувального закладу, в якому перебуває така особа, про що суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі. Питання про виклик фізичної особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, вирішується в кожному випадку судом із урахуванням стану її здоров`я. Висновок судово-психіатричного експерта №216 від 22.09.2023 року Миколаївської філії судово-психіатричних експертиз ДУ «Інститут судової психіатрії МОЗ України» підтверджує стан здоров`я [PERSON] , як такий, що є підставою не приймати участь у судовому засіданні. Представник заінтересованої особи органу опіки та піклування виконкому Миколаївської міської ради надав заяву про розгляд справи без його участі за наявними в справі матеріалами. Судом ухвалено про розгляд справи за відсутності сторін, що не з`явилися, що відповідає приписам ст.ст. 223, 299 ЦПК України. Дослідивши зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що заява підлягає до задоволення з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що заявник є сином [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження [NUMBER] . Згідно довідки МСЕК від 06.09.2001 року № 013869, [PERSON] перебуває на обліку у МОПЛ № 1 з діагнозом F07.9 (не уточнені органічні розлади особистості та поведінки внаслідок захворювання, травм та дисфункції головного мозку) та є особою з інвалідністю 2 групи загального захворювання. Актом обстеження житлово-побутових умов від 05.04.2023 р. проведеним відділом по роботі із особами з інвалідністю, складеного [PERSON] , встановлені умови проживання у квартирі [ADDRESS] - добрими та запропоновано кандидатуру [PERSON] опікуном над його матір`ю. Протоколом №4 Виконавчого комітету Миколаївської міської ради від 12.04.2023 року постановлено про рекомендування кандидатури [PERSON] для призначення його опікуном матері [PERSON] . Згідно витягу № ВР-000618395 з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості» Міністерства внутрішніх справ України, [PERSON] на території України станом на 01.02.2023 року до кримінальної відповідальності не притягується, не знятої чи непогашеної судимості не має та в розшуку не перебуває. Згідно висновку судово-психіатричного експерта №216 від 22.09.2023 року Миколаївської філії судово-психіатричних експертиз ДУ «Інститут судової психіатрії МОЗ України», при дослідженні у підекспертної виявлені порушення сфер психічної діяльності, та враховуючи співставлення отриманої інформації з критеріями діагностики, яка діє в Україні МКХ -10 перегляду, можна стверджувати, що [PERSON] на час проведення експертизи страждає розладом особистості та поведінки органічної етіології зі зниженням когнітивного функціонування та емоцій (F 07.8). Психічний розлад [PERSON] істотно впливає на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. За ч. 4 ст.63 ЦК України опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Частиною 1 статті 30 ЦК України передбачено, що цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними. За ч.1, ч. 2 ст.36 ЦК України, суд може обмежити цивільну дієздатність фізичної особи, якщо вона страждає на психічний розлад, який істотно впливає на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Суд може обмежити цивільну дієздатність фізичної особи, якщо вона зловживає спиртними напоями, наркотичними засобами, токсичними речовинами, азартними іграми тощо і тим ставить себе чи свою сім`ю, а також інших осіб, яких вона за законом зобов`язана утримувати, у скрутне матеріальне становище. У відповідності до ч. 1 ст. 296 ЦПК України, заяву про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи може бути подано членами її сім`ї, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги. Згідно ч. 1 ст. 297 ЦПК України, у заяві про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи мають бути викладені обставини, що свідчать про психічний розлад, істотно впливають на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, чи обставини, що підтверджують дії, внаслідок яких фізична особа, яка зловживає спиртними напоями, наркотичними засобами, токсичними речовинами, азартними іграми тощо, поставила себе чи свою сім`ю, а також інших осіб, яких вона за законом зобов`язана утримувати, у скрутне матеріальне становище. Відповідно до ч. 1, 6 ст. 300 ЦПК України, суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна. Строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що заява про визнання [PERSON] обмежено дієздатною є обгрунтованою та підлягає до задоволення. Приписами п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків … має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Зокрема, у п.33 рішення ЄСПЛ від 19.02.2009 року у справі «Христов проти України» суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. У п.26 рішення ЄСПЛ у справі «Надточій проти України» та п.23 рішення ЄСПЛ у справі «Гурепка проти України» наголошується на принципі рівності сторін - одному із складників ширшої компетенції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом. Відповідно до ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони гуртуються. Міра, до якої суд має виконати обв`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Справа "Серявін та інші проти України" № 4909/04 §58 ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Таким чином, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог, оцінивши належним чином зібрані по справі докази кожен окремо на їх достовірність та допустимість, а також їх достатність та взаємний зв`язок у сукупності, суд приходить до висновку, що заява підлягає до задоволення. Згідно з ст. 299 Цивільного процесуального кодексу України судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави.

Outcome: approved