Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-20 00:00:00

[PERSON] \~звернувся \~в суд\~ з\~позовом про встановлення порядку користування житловим приміщенням, який в подальшому уточнив. В обгрунтування вимог зазначає, що він з [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі та ним на сім`ю була отримана квартира за адресою: [ADDRESS] . Шлюб з відповідачем розірвано, остання в квартирі не проживає, однак залишається бути зареєстраваною у вказаній квартирі, оплату за комунальні послуги не здійснює. Він є інвалідом та з його пенсії утримується заборгованість по сплаті комунальних послуг на підставі судового наказу. Зняти відповідача з реєстрації місця проживання та приватизувати квартиру не має можливості, тому щоб в подальшому розлідити особові рахунки та сплачувати комунальні платежі лише за себе, позивач просить встановити порядок користування квартирою, виділивши йому зал, відповідачу у користування спальню; залишити у спільному користуванні сторін кухню, коридор, ванну кімнату, вбиральню. Учасники справи в судове засідання не з?явились, про дату та час розгляду справи повідомлялись своєчасно. Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без участі сторонни позивача, вимоги підтримує, просить винести рішення у справі. Відповідач про причини неявки суд не повідомила, будь - яких заяв про розгляд справи за її відсутності, відзиву на позов не надала. Від третьої особи надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника ради, при розгляді справи покладаються на розсуд суду. Враховуючи вищенаведене справа розглядається в порядку ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. На підставі наявних у справі доказів, оскільки сторона позивача не надала заперечень проти заочного розгляду справи, суд постановляє заочне рішення, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. 21 квітня 2021 року відкрито провадження у даній справі. 31 серпня 2021 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті. На підставі ухвали від 14 липня 2022 року справу прийнято до провадження судді Мазуренка В.В. та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Ухвалою суду від 01 грудня 2022 року позовну заяву залишено без руху на підставі ч.11 ст. 187 ЦПК України, ухвалою від 20 квітня 2023 року продовжено строк для усунення недоліків. Ухвалою суду від 27 липня 2023 року за клопотанням представника позивача витребувані докази у справі. Дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає встановленими такі обставини. Статтею 64 Конституції України передбачено, що конституційні права і свободи людини та громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків передбачених Конституцією. Згідно ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. [PERSON] та [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі, який було розірвано на підставі рішення Інгулецького районного суду м. Кривого Рогу від 18 листопада 2008 року (а.с.10). На підставі ордеру №243 від 02.01.1990 року, виданого [PERSON] , на склад сім`ї 3 особи (дружина [PERSON] , син [PERSON] ) надано право на зайняття двокімнатної квартири [ADDRESS] (а.с.6). Із технічного паспорту на квартиру видно, що загальна площа квартири 50,4 кв.м., житлова кімната №7 17,5 кв.м. з балконом 0,8 кв.м, житлова кімната №3- 12,8 кв.м., кухня №4 6,9 кв.м., коридор №1 - 6,9 кв.м., шафа №2 - 1,2 кв.м., туалет №5 1,3 кв.м., ванна №6 2,7 кв.м., шафа №8 0,3 кв.м. Житлові кімнати є ізольованими (а.с.130-133). Сторони мають зареєстроване місце проживання за вказаною адресою (а.с.19, 153). Із рішення Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 22 жовтня 2019 року видно, що син сторін [PERSON] зареєстрований за іншою адресою. Сина сторін [PERSON] , [INFO] визнано таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: [ADDRESS] (а.с.154). Станом на 01.09.2020 заборгованість по опаленню та гарячому водопостачанню по вказаній квартирі складає 20836,80 грн (а.с.9,11). Із копій квитанцій (а.с.13-14) видно, що позивачем здійснюється оплата комунальних послуг за адресою: [ADDRESS] . Позивач звертався з питанням приватизації квартири та листом від 17.05.2019 отримав роз`яснення, з якого видно, що приватизація квартир згідснюється за письмовою згодою всіх повнолітніх членів сім`ї, які постійно мешкають у квартирі, в тому числі тимчасово відсутніх, за якими зберігається право на житло. На підставі ст. 72 ЖК УРСР особа може бути визнана такою, що втратила право користування житлом у судовому порядку у зв`язку з її відсутністю понад встановлені строки. Якщо дружина буде взнана такою, що втратила право користування житлом та знята з реєстрації, заявник зможе приватизувати квартиру без виділення часток за умови відсутності інших квартиронаймачів (а.с.7). Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Викладеним обставинам відповідають правовідносини щодо порядку користування житловим приміщенням. Встановлено, що спірна квартира на день ухвалення судом рішення не приватизована, відноситься до державного житлового фонду. Згідно з ч. 1 ст. 5 Житлового кодексу України, державний житловий фонд перебуває у віданні місцевих рад (житловий фонд місцевих Рад) та у віданні міністерств, державних комітетів і відомств (відомчий житловий фонд). Правовий статус житлових приміщень, що перебувають у державній власності, регулюється житловим законодавством та умовами Договорів на підставі яких дане майно передано у користування. Згідно із\~частиною першою,\~другою \~статті 61 ЖК України\~користування жилим\~приміщенням у\~будинках державного\~і громадського\~житлового фонду\~здійснюється відповідно\~до договору\~найму жилого\~приміщення,\~який укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім`я якого видано ордер. Відповідно до частини першої статті 63 ЖК України предметом договору найму житлового приміщення вбудинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване приміщення, що складається з однієї або кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок. Члени сім`їнаймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім`ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов`язки, як наймач та члени його сім`ї (ст. 64 ЖК України). Відповідно до ст. 104 ЖК України, член сім`ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім`ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам статті 63 цього Кодексу. У разі відмовлення членів сім`ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку. У пункті 16 постанови Пленуму Верховного СудуУкраїни від 12 квітня 1985року №2 "Про деякі питання, що виникли у практиці застосування судами Житлового кодексуУкраїни" судом роз`яснено, що в силу статті 104\~ЖК України суд вправі задовольнити вимоги члена сім`ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі. При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім`ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов. Не може бути самостійним предметом договору найму жилого приміщення кімната, зв`язана з іншою кімнатою спільним входом. У врегулюванні відносин щодо порядку користування квартирою первинне значення має домовленість учасників цих правовідносин. Очевидним є те, що рішення суду не може підмінити собою їх домовленість. Водночас, при виникненні конфліктної ситуації, яка унеможливлює добровільне встановлення порядку користування спільним майном, такий порядок користування може встановити суд. Аналогічний висновок зазначений у постанові ВС у справі № 755/13072/20 від 21.12.2022. Встановлено судом, що кімнати у спірній квартирі, стосовно яких позивач просить визначити порядок користування, є ізольованими. Інші нежитлові приміщення позивач просить залишити у спільному користуванні сторін. Відповідно до\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У силу\~ст. 76 ЦПК України,\~доказами є\~будь-які\~фактичні дані,\~на підставі\~яких суд\~встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Ураховуючи зазначені правові норми, аналізуючи матеріали\~справи,\~технічні характеристики\~спірної квартири\~інаявність\~у квартирі\~ізольованих жилих\~кімнат та\~приймаючи до\~уваги,\~що сторони\~між собою\~не погодили\~ порядок\~користування квартирою,\~відповідач відзиву\~на позов\~не надала,\~свого варіанту визначення порядку користування спірною квартирою не запропонувала, суд доходить до переконання про доцільність визначення порядку користування спірною квартирою відповідно до порядку, запропонованого позивачем в позовній заяві. Такий порядок, за висновком суду, сприятиме реалізації передбачених майнових прав позивача. Відповідно до ч. 1 ст.\~141\~ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв?язку з тим, що позивач звільнений від сплати судового збору на підставі п.9 ст.5 Закону України «Про судовий збір» та задоволенням позовних вимог слід стягнути з відповідача в доход держави судовий збір в сумі 1073,60 грн. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved