Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-27 00:00:00

[PERSON] звернулась до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] , Територіальної громади міста Києва в собі Київської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, зазначивши, що [INFO] помер її чоловік - [PERSON] . Після смерті [PERSON] спадкоємцем першої черги є його дружина [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про шлюб від 30 листопада 2007 року, виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції у м. Києві серія [NUMBER] . Квартира за адресою: [ADDRESS] , належала в рівних долях [PERSON] та його матері [PERSON] , після смерті яких відкрилась спадщина на квартиру. [PERSON] , яка є донькою [PERSON] та онукою [PERSON] оформила право власності на 5/6 частин квартири за адресою: [ADDRESS] на підставі свідоцтв про право на спадщину за законом від 27.06.2014 року та 20.05.2014 року. В подальшому [PERSON] 5/6 частин квартири за адресою: [ADDRESS] продала [PERSON] . 16 червня 2020 року [PERSON] та [PERSON] уклали попередній договір купівлі продажу 5/6 часток у праві спільної часткової власності квартири [ADDRESS] . 18 жовтня 2019 року [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса КМНО Ганчук Ю.Я. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно після смерті [PERSON] , а саме 1/6 частку квартири за адресою: [ADDRESS] . Приватний нотаріус КМНО Ганчук Ю.Я. у видачі свідоцтва про право на спадщину відмовив, мотивуючи відсутністю у спадкоємця оригіналу правовстановлюючого документа на спадкове майно, виданого на ім`я [PERSON] . Позивач просить визнати за нею право власності на 1/6 частину квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.10.2022 року для розгляду цивільної справи №760/13959/22 визначено суддю Солом`янського районного суду міста Києва Митрофанову А.О. Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 05 січня 2023 позовна заява залишена без руху та останньому наданий строк для усунення виявлених недоліків. Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 14.03.2023 року відкрито провадження у справі, постановлено здійснити її розгляд за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання, запропоновано відповідачу у 15-денний строк з дня вручення копії цієї ухвали суду подати суду відзив на позов. Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 31.08.2023 року у справі закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті. Представник позивача [PERSON] у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Подав заяву про розгляд справи за його відсутності, вказав, що не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. 18 травня 2023 року було надіслано відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача просить суд прийняти рішення згідно чинного законодавства, проводити розгляд справи за його відсутності. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Ухвала суду про відкриття провадження разом з копією позовної заяви та додатків до неї направлялась відповідачу за зареєстрованим місцем проживання ( [ADDRESS] ). Разом з тим, до суду повернувся поштовий конверт із вказаними документами з відміткою поштового відділення «адресат відсутній за вказаною адресою». Згідно частини 8 статті 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення, у зв`язку з неподанням відповідачем відзиву, та відсутністю заперечень позивача щодо заочного розгляду справи, що відповідає положенням пункту 3, пункту 4 частини 1 статті 280 ЦПК України. Суд, дослідивши наявні матеріали справи, об`єктивно оцінивши докази у їх сукупності, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що квартира за адресою: [ADDRESS] належала на праві власності в рівних долях [PERSON] та його матері [PERSON] , після смерті яких відкрилась спадщина на квартиру. [PERSON] , яка є донькою [PERSON] та онукою [PERSON] оформила право власності на 5/6 частин квартири за адресою: [ADDRESS] на підставі свідоцтв про право на спадщину за законом від 27.06.2014 року та 20.05.2014 року. В подальшому [PERSON] 5/6 частин квартири за адресою: [ADDRESS] продала [PERSON] . 16 червня 2020 року [PERSON] та [PERSON] уклали попередній договір купівлі продажу 5/6 часток у праві спільної часткової власності квартири за адресою: [ADDRESS] . Позивач є дружиною [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] від 30 листопада 2007 року, тобто є спадкоємицею за законом першої черги. 18 жовтня 2019 року [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса КМНО Ганчук Ю.Я. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно після смерті [PERSON] , а саме 1/6 частку квартири за адресою: [ADDRESS] . Приватний нотаріус КМНО Ганчук Ю.Я. у видачі свідоцтва про право на спадщину відмовив з мотивів відсутності у спадкоємця оригіналу правовстановлюючого документа на спадкове майно, виданого на ім`я [PERSON] . Статтею 392 ЦК України визначено, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. Прийняття спадщини спадкоємцем, який звертається з вимогою про визнання права власності на спадкове майно, має встановлюватись належними доказами: копіями документів із спадкової справи, якщо така справа заводилася нотаріусом, довідками з житлово-експлуатаційних організацій, сільських, селищних рад за місцем проживання спадкодавця. Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Частиною 1 ст. 1258 ЦК України визначено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Відповідно до 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є дружиною [PERSON] . Відповідно до частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно частини третьої статті 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. На підставі п. 4.14 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів. Згідно зі ст. 182 ЦК України та ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01.07.2004 року №1952-ІV, право власності на нерухомість підлягає обов`язковій державній реєстрації та виникає з моменту такої реєстрації. Будь-які правочини щодо нерухомого майна, в тому числі видача свідоцтва про право на спадщину, вчиняються, якщо право власності на таке майно зареєстровано згідно з вимогами цього Закону. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Як роз`яснено у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних прав про спадкування», якщо документи, що засвідчують право власності на нерухоме майно, існували, проте були втрачені власником та не можуть бути відновлені в передбаченому законом порядку, застосуванню підлягає ст. 392 ЦК України, відповідно якої позов про визнання права власності може бути пред`явлений, якщо це право оспорюється або не визнається іншою, а також у разі втрати власником документа, який засвідчує його право власності. У позивача [PERSON] відсутні правовстановлюючі документи на квартиру, у зв`язку з чим у видачі свідоцтва про право на спадщину позивачу було відмовлено через відсутність правовстановлюючого документа на спадкове майно. Відповідно до ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Зі змісту цієї статті вбачається, що право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. Спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] є його дружина - [PERSON] , яка подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. [PERSON] позбавлена можливості розпорядитися належним їй спадковим майном -1/6 частиною квартири, що належала спадкодавцю [PERSON] , оскільки немає правовстановлюючого документу, що підтверджує право власності останнього на квартиру, тому [PERSON] позбавлена можливості зареєструвати успадковане нерухоме майно. Враховуючи те, що у позивача існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, суд приходить висновку про обґрунтованість позовних вимог.

Outcome: approved