Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-27 00:00:00

У вересні 2023 року [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до [PERSON] , третя особа [PERSON] , про відшкодування матеріальної шкоди. В обґрунтування позову [PERSON] зазначає, що є власницею 72/100 частки квартири [ADDRESS] , інші 28/100 часток має її сестра \-\-- [PERSON] . Квартиру 19.02.2023 року, 28.02.2023 року та 10.07.2023 року було залито водою з квартири [NUMBER] , що знаходиться поверхом вище, та яка належить [PERSON] . Оскільки заподіяну залиттям квартири шкоду відповідачка добровільно не відшкодовує, [PERSON] просить суд стягнути з [PERSON] на її користь 59 470 грн. 00 коп. на відшкодування матеріальної шкоди та 19 257 грн. судових витрат. У судове засідання позивачка не з`явилася, подала заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій зазначає, що позов підтримує в повному обсязі, проти заочного рішення не заперечує. Відповідачка у судове засідання не з`явилася, про день, час та місце судового засідання повідомлялася шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання, а тому вважається такою, що повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за її відсутності до суду не надходило. За таких обставин судом постановлено ухвалу про проведення заочного розгляду справи на підставі наявній в ній доказів. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову, виходячи з наступного. Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною 1 ст. 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненнями особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених законом. Судом установлено, що відповідно до договору дарування частки квартира від 08.12.2018 року [PERSON] на праві власності належить 72/100 частки квартири [ADDRESS] (а.с. 10). Відповідно до договору дарування від 31.10.2002 року [PERSON] належить 28/100 частки квартири [ADDRESS] (а.с. 11). Відповідно до змісту акту обстеження квартири після залиття від 06.03.2023 року комісією, що складається із голови правління ЖБК Знання» [PERSON] , членів правління [PERSON] , [PERSON] , слюсаря-сантехніка обстежено квартиру [ADDRESS] (через 6 днів після сигналу про залиття і заяви про створення комісії) виявлено сліди залиття цієї квартири з квартири [NUMBER] , розташованої вище: -У кухні: стеля - пофарбована водоемульсійною фарбою, наявні ознаки залиття площею 3 кв. м, спостерігаються потьоки у міжповерхових залізобетонних блоках, відшарування фарби; стіни - шпалери, простої якості, ознаки потьоків, відшарування в кутах та стиках шпалер; підлога - кахель, не пошкоджений; меблі - у кухонній стінці деформована від вологи верхня шафа, безпосередньо під міжповерховим стиком, деформовані верхні і бокові частини цієї шафи, і всі перегородки, кутова шафа має часткові пошкодження, деформована верхня частина шафи. -Коридор біля кухні і туалету: стеля - пофарбована водоемульсійною фарбою, наявні ознаки залиття площею 2 кв. м, спостерігаються потьоки у міжповерхових у залізобетонних блоках, відшарування фарби; стіни - шпалери, простої якості, мокрі, ознаки потьоків від стелі до підлоги, відшарування в кутах та стиках шпалер; підлога - кахель, не пошкоджений. -Коридор: стеля - шпалери, простої якості, досі мокрі, спостерігаються потьоки у міжповерхових залізобетонних блоках в усіх чотирьох кутах, примикання стін до стелі мокрі до підлоги; підлога - дешевий лінолеум, не пошкоджений; меблі - вбудована шафа, стара, з зимовим верхнім одягом, мокрі, деформовані дверцята, важко відкриваються, знаходяться поряд з вхідними дверима, сохне повільно. дублянка, довга з овечого полірованого хутра, права сторона наскрізь мокра, неприємний запах. У квартирі вогкість та неприємний запах. Згідно вказаного акту причиною залиття квартири [NUMBER] стало засмічення кухонної каналізації в квартирі [NUMBER] , що знаходиться безпосередньо над [NUMBER] квартирою, внаслідок чого вода з [NUMBER] квартири з другого поверху у великій кількості дотекла через [NUMBER] квартиру на першому поверсі до підвалу. Факт засмічення було встановлено сантехніком напередодні, під час роботи комісії у доступі до [NUMBER] квартири відмовлено. 22.03.2023 року [PERSON] направляла [PERSON] заяву про відшкодування шкоди, заподіяної залиттям квартири (а.с. 15-19). Відповідно до змісту акту обстеження квартири після залиття від 12.07.2023 року комісією, що складається із членів правління ЖБК Знання» [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , слюсаря-сантехніка обстежено квартиру [ADDRESS] (через 2 дні після сигналу про залиття і заяви про створення комісії) виявлено сліди залиття цієї квартири з квартири [NUMBER], розташованої вище: - Санвузол : натяжна стеля, по трубах гарячого та холодного водовідводу повільно тече вода, наявні ознаки залиття, іржаві потьоки по трубі гарячого водовідводу та плитки коло труби, наявні ознаки зволоження плитки на стінах у кутах та у міжповерхових залізобетонних блоках; підлога - кахель, мокрий, не пошкоджений. -Коридор біля кухні і туалету: стеля пофарбована водоемульсійною фарбою, наявні ознаки залиття площею 1 кв. м, спостерігаються потьоки у міжповерхових залізобетонних блоках, відшарування фарби, зі стелі по стіні повільно тече іржава вода до підлоги; стіни - шпалери, простої якості, мокрі, ознаки потьоків від стелі до підлоги, відшарування в стиках шпалер; підлога - кахель, не пошкоджений. -Кухня - з вентиляції капає, а по стелі та стінах тече вода. У квартирі вогкість та неприємний запах. Згідно вказаного акту причиною залиття квартири [NUMBER] є несправність внутрішньо квартирної сантехнічної розводки у квартирі [NUMBER] , що знаходиться над [NUMBER] квартирою, внаслідок чого вода з [NUMBER] квартири з другого поверху у великій кількості дотекла через [NUMBER] квартиру на першому поверсі до підвалу. Під сигналу про залиття, 10.07.2023 року та під час роботи комісії, 12.07.2023 року у доступі до [NUMBER] квартири було відмовлено. 01.09.2023 року [PERSON] направляла [PERSON] претензію про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири (а.с. 15-19). Згідно висновку про оцінку ринкової вартості права вимоги відшкодування збитку, заподіяного квартирі та майну, що знаходилась в ній на момент залиття, за адресою: [ADDRESS] від 16.08.2023 року, складеного ФОП [PERSON] , ринкова вартість права такої вимоги становить 59 470 грн. 00 коп. (а.с. 23-51). Відповідно до договору № 16-08-23-1 на проведення експертної грошової оцінки від 16.08.2023 року, укладеного між [PERSON] та ФОП « [PERSON] », вартість робіт складає 5 600 грн. 00 коп. (а.с. 53). Відповідно до рахунку за надані послуги складання звіту про оцінку ринкової вартості права вимоги [PERSON] сплатила ФОП [PERSON] 5 600 грн. 00 коп. (а.с. 52). Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно ч. 4 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Частиною 5 цієї норми передбачено, що власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. За змістом ст.ст. 151, 177, 179 ЖК України та ст.ст. 322, 323 ЦК України передбачено обов`язок громадян забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно - технічного та іншого обладнання, дотримуватися Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 року № 572 (з наступними змінами). Зокрема, п. 7 Правил передбачено обов`язок власника квартири або користувача дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, санітарних норм і правил, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання, не допускати дій, які порушують умови проживання громадян. Таким чином, тягар утримання майна належить власнику квартири і саме власник житла зобов`язаний забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень квартири, при наявності несправностей вживати заходів щодо їх усунення. Статтею 1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Згідно ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Враховуючи, що у судовому засіданні на підставі зібраних по справі доказів установлено, що квартиру, співвласником якої є позивачка, було пошкоджено внаслідок залиття з квартири [PERSON] , яка доказів на підтвердження відсутності її вини у заподіянні позивачці шкоди не надала, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення вимог позову про стягнення грошової суми на відшкодування майнової шкоди у розмірі, визначеної проведеною оцінкою. Оскільки позовні вимоги підлягають задоволенню, відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати у вигляді судового збору підлягає стягненню з відповідачки на користь позивачки. При цьому, [PERSON] при поданні позовної заяви з визначеною нею ціною позову у розмірі 71 570 грн. 00 коп. сплатила судовий збір у розмірі 7 157 грн. 00 коп., проте мала сплатити судовий збір у розмірі 1 відсотку від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 073 грн. 60 коп.). Враховуючи, що 1 відсоток ціни позову менше ніж 1 073 грн. 60 коп., сплаті підлягала мінімальна ставка судового збору, а відтак стягненню з відповідачки на користь позивачки підлягає 1 073 грн. 60 коп. судового збору, а переплачена позивачкою сума судового збору підлягає поверненню на підставі ст. 7 Закону України «Про судовий збір». Відповідно до ч. 1, 3 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу та витрати, пов`язані із залученням (викликом) свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, проведенням експертизи. Згідно положень ч. 1, 2 статті 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою. Відповідно до ч. ч. 6, 7, 8, 9 ст. 139 ЦПК України розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Розмір витрат на оплату робіт залученого стороною експерта, спеціаліста, перекладача має бути співмірним зі складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт. У разі недотримання вимог щодо співмірності витрат суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на оплату послуг експерта, спеціаліста, перекладача, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат, які підлягають розподілу між сторонами. Клопотання позивача про відшкодування витрат на правничу допомогу в розмірі 6 500 грн. 00 коп. не підтверджені фактами реального надання послуг адвоката. На думку суду, розмір заявлених витрат на професійну правничу допомогу в указаній сумі є завищеним, не співмірним зі складністю справи, часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт, обсягом наданих послуг та значенням справи для сторони. У зв`язку з чим, суд вважає правильним та доцільним частково стягнути з відповідачки на користь позивачки витрати на правничу допомогу, а саме у розмірі 2 000 грн. Таким чином, суд вважає за можливе стягнути з відповідачки на користь позивачки 1 073 грн. 60 коп. судового збору, 5 600 грн. витрати, пов`язаних із проведенням оцінки, а також 2 000 грн. 00 коп. витратна правничу допомогу.

Outcome: approved