Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-21 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача Позивач звернулася до суду з позовною заявою, в якій просить: усунути перешкоди у користуванні власністю, а саме автомобілем «Опель Віваро», реєстраційний номер [NUMBER] , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу [NUMBER] , шляхом зняття обтяжень у вигляді арешту рухомого майна і виключення записів з Державного реєстру обтяжень рухомого майна, а саме обтяження № 27217508 від 15.11.2019; усунути перешкоди у користуванні власністю, а саме автомобілем «Mercedec-Benz» Sprinter, синього кольору, реєстраційний номер [NUMBER] , шляхом зняття обтяжень у вигляді арешту рухомого майна і виключення записів з Державного реєстру обтяжень рухомого майна, а саме обтяження № 27965471 від 24.07.2020. У обґрунтування вимог позивач зазначив, що у межах кримінального провадження № 12019250270001163 за обвинуваченням [PERSON] у скоєнні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України, ухвалою Соснівського районного суду Черкаської області від 08.11.2019 на автомобіль «Опель Віваро», реєстраційний номер [NUMBER] , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу [NUMBER] , накладено арешт. Так, вироком Черкаського районного суду Черкаської області від 05 березня 2020 року у справі № 707/203/20 [PERSON] визнано винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України, і призначено йому покарання у вигляді штрафу у розмірі п`яти тисяч неоподаткованих мінімумів доходів громадян, тобто 85000 грн. з конфіскацією та знищенням незаконно виготовлених товарів. Автомобіль «Опель Віваро», реєстраційний номер [NUMBER] , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу [NUMBER] , що знаходяться на відповідальному зберіганні у [PERSON] , вирішено залишити останній за належністю, звільнивши від зобов`язань по зберігальній розписці. Окрім цього, судом скасовано арешт на автомобіль «Опель Віваро», реєстраційний номер [NUMBER] , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу [NUMBER] , накладений ухвалою суду від 08.11.2019. Однак, згідно відомостей з Державного реєстру обтяжень рухомого майна за номером обтяження № 27217508 на вказаний автомобіль накладено арешт, реєстрація обтяження, 175ДЦ1587Е, дата реєстрації: 15.11.2019 10:09:47, зареєстрував: [PERSON] , Черкаська регіональна філія державного підприємства «Національні інформаційні системи», Суб`єкти: Боржник: [PERSON] (3001218246); Обтяжувач: ГУ ДФС у Черкаській області. Також ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси, у межах кримінального провадження № 32019250000000028 за обвинуваченням [PERSON] у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 204 КК України та ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 204 КК України, накладено арешт на тимчасово вилучене майно, зокрема «Mercedec-Benz» Sprinter, синього кольору, д.н.з. [NUMBER] . Вироком Соснівського районного суду м. Черкаси у вказаному кримінальному провадженні «Mercedec-Benz» Sprinter, синього кольору, д.н.з. [NUMBER] повернуто за належністю [PERSON] . Однак, згідно відомостей з Державного реєстру обтяжень рухомого майна за номером обтяження № 27965471 на вказаний автомобіль накладено арешт, дата реєстрації: 24.07.2020 12:53:23, зареєстрував: [PERSON] , Черкаська регіональна філія державного підприємства «Національні інформаційні системи», Суб`єкти: Боржник: [PERSON] (3001218246); Обтяжувач: ТУ ДФС у Черкаській області. Наведені вище транспортні засоби належать на праві приватної власності одній особі [PERSON] , тобто позивачці, яка будь-якого відношення до наведених вище кримінальних правопорушень не має, а лише надавала свої транспортні засоби у користування своїм знайомим, не знаючи про їх майбутні наміри. Згідно відповіді Черкаської регіональної філії ДП «Національні інформаційні системи», внесення до Реєстру відомостей про припинення обтяження рухомого майна може бути здійснене лише на підставі належним чином заповненої заяви про реєстрацію змін обтяження рухомого майна встановленої форми, яка подається особисто обтяжувачем або уповноваженою ним особою з обов`язковим пред`явленням відповідних документів, рішення суду, що виконується в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження». З листа голови комісії з реорганізації ГУ ДФС у Черкаській області вбачається, що на виконання Постанови № 761, співробітники ДФС та її територіальні органи, у тому числі ГУ ДФС у Черкаській області, станом на 31.12.2021 звільнені, а ДФС припинено виконання функцій центрального органу виконавчої влади. А тому комісія з реорганізації не має компетенції для виконання запиту щодо виключення відомостей щодо наявних обтяжень, накладених на вказані транспортні засоби. Стислий виклад заперечень відповідача Відповідач у відзиві просить відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 18.12.2018 № 1200 «Про утворення Державної податкової служби України та Державної митної служби України» утворено Державну податкову службу України (далі - ДПС) та Державну митну службу України (далі - Держмитслужба), реорганізувавши Державну фіскальну службу України (далі - ДФС) шляхом поділу. Згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 06.03.2019 № 227 «Про затвердження Положення про Державну податкову службу України та Державну митну службу України» Державна податкова служба України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування. Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 19.06.2019 № 537 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби» (далі Постанова № 537) утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби, у тому числі Головне управління ДПС у Черкаській області. Реорганізовано деякі органи Державної фіскальної служби шляхом приєднання до відповідних територіальних органів Державної податкової служби. Пунктом 3 Постанови № 537 установлено, що територіальні органи Державної фіскальної служби, які реорганізуються, продовжували станом на 2021 рік здійснювати свої повноваження до передачі таких повноважень територіальним органам Державної податкової служби та центрального органу виконавчої влади, на який покладається обов`язок забезпечення запобігання, виявлення, припинення, розслідування та розкриття кримінальних правопорушень, об`єктом яких є фінансові інтереси держави та/або місцевого самоврядування, що віднесені до його підслідності відповідно до Кримінального процесуального кодексу України. Пунктом 4 Постанови № 537 визначено територіальні органи Державної податкової служби правонаступниками майна, прав та обов`язків територіальних органів Державної фіскальної служби, що реорганізуються згідно з пунктом 2 цієї постанови, у відповідних сферах діяльності. Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 № 682- р «Питання Державної податкової служби» ДПС розпочала здійснення функцій і повноважень ДФС з реалізації\~державної податкової\~політики,\~державної політики\~з адміністрування\~єдиного внеску\~на загальнообов`язкове\~державне соціальне\~страхування (далі- єдиний внесок). Постановою Кабінету Міністрів України від 25.09.2019 № 846 «Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України» (далі Постанова № 846) розподілено сервісну та правоохоронну функції ДПС та передбачено позбавлення ДПС функцій з реалізації державної політики щодо боротьби з правопорушеннями, вчиненими під час застосування податкового законодавства та законодавства з питань сплати єдиного внеску. Відповідно до пункту 4 Постанови № 846 підрозділи податкової міліції у складі ДФС продовжували станом на 2021 рік здійснення повноважень та виконання функцій з реалізації державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску, здійснюючи оперативно-розшукову, кримінальну процесуальну та охоронну функції до завершення здійснення заходів з утворення центрального органу виконавчої влади, на який покладається обов`язок забезпечення запобігання, виявлення, припинення, розслідування та розкриття кримінальних правопорушень, об`єктом яких є фінансові інтереси держави та/або місцевого самоврядування, що віднесені до його підслідності відповідно до Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК). Верховною Радою України 17.11.2021 прийнято Закон України № 1888-ІХ «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо запровадження діяльності Бюро економічної безпеки України та пов`язаного з цим удосконалення роботи деяких державних правоохоронних органів», що передбачає внесення змін до КПК, у тому числі виключено підслідність податкової міліції. Статтею 1 Прикінцевих та перехідних положень передбачено, що цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, але не раніше оголошення Кабінетом Міністрів України про початок діяльності Бюро економічної безпеки України. Розпорядженням Кабінету Міністрів від 24.11.2021 №1493-р було оголошено про початок діяльності Бюро економічної безпеки та можливість виконання ним завдань щодо протидії правопорушенням, що посягають на функціонування економіки держави. З цього моменту ДФС фактично припиняє виконання функцій органу виконавчої влади. Згідно постанови Кабінету Міністрів України від 28.10.2021 № 1127 «Про деякі питання застосування окремих положень законодавства у процесі реорганізації Державної фіскальної служби» (далі - Постанова № 1127) постановлено Міністерству юстиції та Державній архівній службі забезпечити прийняття Центральним державним архівом вищих органів влади та управління від апарату Державної фіскальної служби, а обласним, Київській міській державним адміністраціям забезпечити прийняття державними архівами областей, м. Києва від відповідних головних управлінь областей, м. Києва та Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби в упорядкованому стані архівних справ, внесених до Національного архівного фонду, документів з кадрових питань (особового складу), документів з основної діяльності, які не завершені в діловодстві та/або строки тимчасового зберігання яких не закінчилися, у тому числі документів що містять інформацію з обмеженим доступом. Постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2021 № 761 (далі - Постанова 761) внесені зміни в додаток 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 05.04.2014 №85 «Деякі питання затвердження граничної чисельності працівників апарату та територіальних органів центральних органів виконавчої влади, інших державних органів», виключивши ДФС з переліку органів виконавчої влади, для яких затверджено граничну чисельність працівників. Це означало повне скорочення посад та чисельності працівників ДФС та її територіальних органів. З огляду на відсутність, згідно з додатком 1 до Постанови № 85, визначеної чисельності працівників апарату та територіальних органів ДФС, а також відсутність у визначених Додатком № 3 до Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» видатків у 2022 році на утримання ДФС та реалізацію заходів з реорганізації (ліквідації) ДФС, станом на 31.12.2021 співробітники ДФС, у тому числі, ГУ ДФС в Черкаській області, були вивільнені. Вказана інформація була опублікована на офіційному вебсайті ДФС 31.12.2021. У зв`язку з повним скороченням посад, чисельності та співробітників ДФС з 31.12.2021, у тому числі тих, що входили до складу комісії з реорганізації ДФС, Урядом прийнято постанову Кабінету Міністрів України від 12.01.2022 № 8 «Про внесення змін до постанов Кабінету Міністрів України від 15 травня 2019 р. № 395 і від 28 жовтня 2021 р. № 1127», якою затверджено нового голову комісії з реорганізації ДФС. Відповідно до пункту 18 Порядку здійснення заходів, пов`язаних з утворенням, реорганізацією або ліквідацією міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 жовтня 2011 року № 1074, комісія з реорганізації здійснює повноваження виключно щодо управління справами, в частині забезпечення здійснення заходів, пов`язаних з реорганізацією або ліквідацією відповідного органу виконавчої влади або територіального органу ДФС. У зв`язку з ліквідацією ДФС та її територіальних органів, підрозділів податкової міліції та пов`язаного з цим бюджетного забезпечення у Відповідача відсутній правовий механізм реалізації щодо усунення перешкод у користуванні власністю шляхом зняття обтяжень. Головне управління ДФС не є обтяжувачем, у зв`язку з відсутністю повноважень у Голови з реорганізації ГУ ДФС у Черкаській області, яка не являється, по перше, посадовою особою в ГУ ДФС у Черкаській області, а лише ліквідатором, по друге, не є податковим міліціонером, який здійснив обтяження, а являється державним службовцем та працівником ГУ ДПС у Черкаській області. Пояснення третьої особи Пояснення третьої особи обґрунтовуються тим, що регіональні філії державного підприємства «Національні інформаційні системи» (далі - Підприємство, ДП «НАІС»), створені без надання їм статусу юридичної особи і діють на підставі Положення про філію, затвердженого Підприємством. Філія є відокремленим структурним підрозділом Підприємства, ним створюється, йому підпорядковується та не має права юридичної особи, а отже, не може бути стороною по справі. Порядок реєстрації обтяжень рухомого майна регламентується Законом України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» від 18.11.2003 № 1251 IV (далі - Закон), Порядком ведення Державного реєстру обтяжень рухомого майна, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 05.07.2004 № 830 (далі - Порядок), та Інструкцією про порядок ведення Державного реєстру обтяжень рухомого майна та заповнення заяв, затвердженою наказом Міністерства юстиції України 29.07.2004 № 73/5 (далі - Інструкція). Наказом Міністерства юстиції України від 07.07.2006 № 57/5 (із змінами) «Про визначення реєстраторів Державного реєстру обтяжень рухомого майна» реєстраторами Державного реєстру обтяжень рухомого майна (далі - Реєстр, Реєстр обтяжень) визначені державні, приватні нотаріуси та їх помічники, державні приватні виконавці, податкові керуючі, а також ДП «НАІС» та його філії у випадках, передбачених законодавством. Обтяженням, відповідно до ст. 3 Закону, є право обтяжувача на рухоме майно боржника або обмеження права боржника чи обтяжувача на рухоме майно, що виникає на підставі закону, договору, рішення суду або з інших дій фізичних і юридичних осіб, з якими закон пов`язує виникнення прав і обов`язків щодо рухомого майна. Відповідно до ст. 4 Закону обтяження поділяються на публічні (виникають підставі закону або рішення суду) та приватні (забезпечувальні та договірні). Згідно зі ст. 2 Закону обтяжувачем є уповноважений орган при публічному обтяженні; кредитор за забезпеченим рухомим майном зобов`язанням; власник рухомого майна, що знаходиться у володінні боржника; будь-яка інша особа, на користь якої встановлюється договірне обтяження; особа, яка здійснює управління рухомим майном в інтересах кредитора. Відповідно до ч. 1 ст. 43 Закону реєстрація обтяжень здійснюється на підставі заяви обтяжувача, в якій зазначаються: відомості про обтяжувача; відомості про боржника; посилання на підставу виникнення обтяження та його зміст; опис рухомого майна, що є предметом обтяження, достатній для його ідентифікації; відомості про заборону чи обмеження права боржника відчужувати предмет обтяження. Згідно ч. 7 ст. 43 Закону реєстраторам Реєстру забороняється вимагати від обтяжувача подання додаткових документів чи інформації, а також перевіряти достовірність і обґрунтованість відомостей, що містяться в заяві. Обтяжувач несе відповідальність згідно із законом за достовірність відомостей, що містяться в заяві. Відповідно до положень ст. 43 Закону відомості про припинення обтяження вносяться до Реєстру на підставі рішення суду або заяви обтяжувача, в якій зазначаються реєстраційний номер запису, найменування боржника, ідентифікаційний код боржника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань чи індивідуальний реєстраційний номер облікової картки платника податків боржника в Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків та інших обов`язкових платежів та інформація про припинення обтяження. Частиною 3 ст. 44 Закону визначено, що після припинення обтяження обтяжувач самостійно або на письмову вимогу боржника чи особи, права якої порушено внаслідок наявності запису про обтяження, протягом п`яти днів зобов`язаний подати реєстратору Реєстру заяву про\~припинення обтяження\~і подальше\~вилучення відповідного\~запису з\~Реєстру. У разі невиконання цього обов`язку обтяжувач несе відповідальність за відшкодування завданих збитків. Таким чином, законодавством чітко визначено, що відповідальність за існування запису про обтяження в Реєстрі, який було внесено реєстратором у встановленому порядку, несе саме обтяжувач. З огляду на вищевикладене, внесення до Реєстру відомостей про припинення обтяження рухомого майна може бути здійснене лише на підставі: -належним чином заповненої заяви про реєстрацію змін обтяження рухомого майна встановленої форми, яка подається особисто обтяжувачем або уповноваженою ним особою з обов`язковим пред`явленням відповідних документів; -рішення суду, що виконується в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження» (із обов`язковим зазначенням необхідних ідентифікаційних даних відповідного запису - реєстраційного номера запису та контрольної суми). При здійсненні державної реєстрації обтяжень рухомого майна реєстратор Реєстру виконує суто механічну функцію по внесенню/виключенню Реєстру відомостей про обтяження майна на підставах, передбачених чинним законодавством України. При цьому, реєстратор не уповноважений на прийняття власних управлінських рішень щодо накладення чи припинення обтяжень та на здійснення правової оцінки відомостей, що містяться у заявах або рішеннях суду. У листі-відповіді Черкаської регіональної філії ДП «НАІС» 2847/47-08 від 26.05.2023 містяться аналогічні роз`яснення щодо процедури припинення обтяжень у Реєстрі обтяжень, з вказівкою на можливість здійснення реєстраційних дій щодо виключення записів з Реєстру представниками Черкаської регіональної філії ДП «НАІС» як на підставі звернення обтяжувача, так і суду. Процесуальні дії у справі Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 липня 2023 року відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче судове засідання на 16 серпня 2023 року. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 04 жовтня 2023 року закрито підготовче провадження призначено справу до судового розгляду по суті. Заяви та клопотання учасників справи Представник позивача у судовому засіданні просив позов задовольнити з підстав, викладених у ньому. Відповідач та третя особа до судового засідання не прибули, надали відповідні заяви про розгляд справи без їх участі. Фактичні обставини, встановлені судом Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу [NUMBER] автомобіль марки «Mercedec-Benz», д.н.з [NUMBER] , належить [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу [NUMBER] автомобіль марки «Опель Віваро», реєстраційний номер [NUMBER] , належить [PERSON] . З витягу з Державного реєстру обтяжень рухомого майна № 84628773 від 20.06.2023 вбачається, що на автомобіль марки «Mercedec-Benz», д.н.з [NUMBER] , накладено обтяження на підставі ухвали Соснівського районного суду м. Черкаси у справі № 712/6607/20 від 15.07.2020, термін дії до 24.07.2025. З витягу з Державного реєстру обтяжень рухомого майна № 84628844 від 20.06.2023 вбачається, що на автомобіль марки «Опель Віваро», реєстраційний номер [NUMBER] , накладено обтяження на підставі ухвали Соснівського районного суду м. Черкаси у справі № 712/14341/19 від 08.11.2019, термін дії до 15.11.2024. Відповідно до листа Головного управління ДФС у Черкаській області від 20.02.2023 № 29/23-06 останнє повідомило про те, що питання про зняття накладеного обтяження на автомобіль не відноситься до компетенції Головного управління ДФС у Черкаській області (комісії з реорганізації). Комісія з реорганізації здійснює повноваження виключно щодо управління справами в частині забезпечення здійснення заходів, пов`язаних з реорганізацією або ліквідацією відповідного органу виконавчої влади або територіального органу ДФС. Згідно листа ДП «Національні інформаційні системи» від 26.05.2023 № 2847/47-08 законодавством чітко визначено, що відповідальність за існування запису про обтяження в Реєстрі, який було внесено реєстратором у встановленому порядку, несе саме обтяжувач. Для вилучення з Реєстру обтяжень запису про арешт необхідно подати до Черкаської регіональної філії належним чином оформлену заяву про реєстрацію змін обтяження рухомого майна з обов`язковим зазначенням в резолютивній частині реєстраційного номера запису в Реєстрі та контрольної суми запису, який підлягає вилученню, а також інформації про те, кому саме належить виконати ту чи іншу дію. Відомості про припинення обтяження вносяться до Реєстру на підставі рішення суду або заяви обтяжувача. Слідчим суддею Соснівського районного суду м. Черкаси в ухвалі від 08.11.2019 у справі № 712/14341/19 накладено арешт на автомобіль мікроавтобус «Opel Vivaro», д.н.з. [NUMBER] , білого кольору, 2006 року випуску, VIN № [NUMBER] , який належить [PERSON] ; вилучений автомобіль\~марки\~«Opel Vivaro», д.н.з. [NUMBER] , білого кольору, 2006 року випуску, VIN № [NUMBER] ,\~повернуто\~ [PERSON] \~на відповідальне зберігання та зобов`язано останню надавити автомобіль за першою вимогою слідчого для проведення слідчих дій; заборонено проводити будь-які дії на відчуження вищезначеного автомобіля. Вироком Черкаського районного суду Черкаської області від 05.03.2020 у справі № 707/203/20 речові докази, зокрема, автомобіль «Опель Віваро», реєстраційний номер [NUMBER] , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу [NUMBER] , які знаходяться на відповідальному зберіганні у [PERSON] залишено останній за належністю, звільнивши від зобов`язань по зберігальній розписці; арешт на автомобіль «Опель Віваро», реєстраційний номер [NUMBER] , накладений ухвалою суду від 08 листопада 2019 року, скасований за збігом потреби. Вирок набрав законної сили 07.04.2020. Слідчим суддею Соснівського районного суду м. Черкаси в ухвалі від 21.07.2020 у справі № 712/6607/20 виправлено описку в ухвалі Соснівського районного суду м. Черкаси від 15 липня 2020 року у справі № 712/6607/20, провадження № 1-кс/712/3445/20; резолютивну частину ухвали слідчого судді від 15 липня 2020 року (справа № 712/6607/20, провадження № 1-кс/712/3445/20) доповнено абзацом наступного змісту: «Виконання ухвали покласти на старшого слідчого з ОВС СУ ГУ ДФС у Черкаській області Сізова Д.І.». Вироком Соснівського районного суду м. Черкаси від 16.03.2021 у справі № 712/8584/20 скасовано арешт на все майно,\~накладений ухвалами слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 13.07.2020, 15.07.2020 та ухвалою Черкаського апеляційного суду від 19.08.2020; речові докази, зокрема, автомобіль «Mercedec-Benz» Sprinter, синього кольору, державний номерний знак [NUMBER] , який належить на праві приватної власності [PERSON] , який знаходиться на відповідальному зберіганні на ЧФ ПП «Алкогруппа», повернуто за належністю [PERSON] ; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу [NUMBER] ; ключі чорного кольору від дверей та замка запалення в кількості 2 штуки; які знаходяться на зберіганні в СУ ФР ГУ ДФС у Черкаській області, повернуто за належністю [PERSON] . Вирок набрав законної сили 16.04.2021. Мотивована оцінка аргументів сторін Згідно з ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним, і ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Одним із способів захисту права власності є гарантована статтею 391 цього Кодексу можливість власника вимагати усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном. Спеціальні підстави законного обмеження особи у реалізації права власності передбачені, зокрема, нормами кримінального процесуального закону для виконання завдань кримінального провадження як легітимної мети відповідного втручання у право мирного володіння майном. Як вбачається з вищенаведеного, арешт на спірні транспортні засоби накладався в рамках кримінального провадження. Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Згідно з ч. 4 ст. 174 КПК України суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові. Порядок реєстрації обтяжень рухомого майна регламентується Законом України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» від 18.11.2003 № 1251 IV (далі - Закон), Порядком ведення Державного реєстру обтяжень рухомого майна, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 05.07.2004 № 830 (далі - Порядок), та Інструкцією про порядок ведення Державного реєстру обтяжень рухомого майна та заповнення заяв, затвердженою наказом Міністерства юстиції України 29.07.2004 № 73/5 (далі - Інструкція). Наказом Міністерства юстиції України від 07.07.2006 № 57/5 (із змінами) «Про визначення реєстраторів Державного реєстру обтяжень рухомого майна» реєстраторами Державного реєстру обтяжень рухомого майна (далі - Реєстр, Реє обтяжень) визначені державні, приватні нотаріуси та їх помічники, державні приватні виконавці, податкові керуючі, а також ДП «НАІС» та його філії у випадках, передбачених законодавством. Обтяженням, відповідно до ст. 3 Закону, є право обтяжувача на рухоме майно боржника або обмеження права боржника чи обтяжувача на рухоме майно, що виникає на підставі закону, договору, рішення суду або з інших дій фізичних і юридичних осіб, з якими закон пов`язує виникнення прав і обов`язків щодо рухомого майна. Відповідно до ст. 4 Закону обтяження поділяються на публічні (виникають підставі закону або рішення суду) та приватні (забезпечувальні та договірні). Згідно зі ст. 2 Закону обтяжувачем є уповноважений орган при публічному обтяженні; кредитор за забезпеченим рухомим майном зобов`язанням; власник рухомого майна, що знаходиться у володінні боржника; будь-яка інша особа, на користь якої встановлюється договірне обтяження; особа, яка здійснює управління рухомим майном в інтересах кредитора. Згідно п. 5 Порядку державна реєстрація приватних обтяжень рухомого майна проводиться будь-яким нотаріусом або його помічником, які відповідно до законодавства отримали доступ до Реєстру, а також адміністратором Реєстру та його філіями на підставі договору про надання сервісної послуги з опрацювання електронних заяв та/або сервісної послуги з опрацювання електронних заяв, поданих з використанням прикладного програмного інтерфейсу Реєстру. Державна реєстрація публічних обтяжень рухомого майна (крім випадків, передбачених абзацами третім та четвертим цього пункту, проводиться адміністратором Реєстру та його філіями). Державна реєстрації публічних обтяжень рухомого майна під час примусового виконання рішень відповідно до закону проводиться державним або приватним виконавцем. Відповідно до ч. 1 ст. 43 Закону реєстрація обтяжень здійснюється на підставі заяви обтяжувача, в якій зазначаються: відомості про обтяжувача; відомості про боржника; посилання на підставу виникнення обтяження та його зміст; опис рухомого майна, що є предметом обтяження, достатній для його ідентифікації; відомості про заборону чи обмеження права боржника відчужувати предмет обтяження. Згідно ч. 7 ст. 43 Закону держателю та реєстраторам Державного реєстру забороняється вимагати від обтяжувача подання додаткових документів чи інформації, а також перевіряти достовірність і обґрунтованість відомостей, що містяться в заяві. Обтяжувач несе відповідальність згідно із законом за достовірність відомостей, що містяться в заяві. Відповідно до положень ст. 43 Закону відомості про припинення обтяження реєструються держателем або реєстратором Державного реєстру на підставі рішення суду або заяви обтяжувача, в якій зазначаються реєстраційний номер запису, найменування боржника, ідентифікаційний код боржника в Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України чи індивідуальний ідентифікаційний номер боржника в Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків та інших обов`язкових платежів та інформація про припинення обтяження. Записи щодо обтяжень, які втратили свою чинність, підлягають вилученню з Державного реєстру через шість місяців після реєстрації відомостей про припинення обтяження. Частиною 3 ст. 44 Закону визначено, що після припинення обтяження обтяжувач самостійно або на письмову вимогу боржника чи особи, права якої порушено внаслідок наявності запису про обтяження, протягом п`яти днів зобов`язаний подати реєстратору Реєстру заяву про припинення обтяження і подальше вилучення відповідного запису з Реєстру. У разі невиконання цього обов`язку обтяжувач несе відповідальність за відшкодування завданих збитків. Таким чином, законодавством чітко визначено, що відповідальність за існування запису про обтяження в Реєстрі, який було внесено реєстратором у встановленому порядку, несе саме обтяжувач. При цьому, пунктом 3.2 Інструкції передбачено, що перед унесенням змін до запису реєстратор повинен знайти необхідний запис у Реєстрі. Ідентифікація запису в Реєстрі здійснюється за його реєстраційним номером. Для запобігання помилкам та гарантії внесення змін саме до того запису застосовується контрольна сума запису. Реєстраційний номер та контрольна сума запису надаються при реєстрації запису в Реєстрі та відображаються у витязі про реєстрацію в Реєстрі, один примірник якого видається обтяжувачу чи уповноваженій ним особі, а другий - надсилається боржнику. Реєстраційний номер запису в Реєстрі є незмінним протягом усього часу його існування, а контрольна сума перераховується після внесення кожної зміни до цього запису. Згідно з витягами з Державного реєстру обтяжень рухомого майна обтяжувачем є ГУ ДФС у Черкаській області. Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 18.12.2018 № 1200 «Про утворення Державної податкової служби України та Державної митної служби України» утворено Державну податкову службу України (далі - ДПС) та Державну митну службу України (далі - Держмитслужба), реорганізувавши Державну фіскальну службу України (далі - ДФС) шляхом поділу. Згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 06.03.2019 № 227 «Про затвердження Положення про Державну податкову службу України та Державну митну службу України» Державна податкова служба України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування. Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 19.06.2019 № 537 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби» (далі Постанова № 537) утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби, у тому числі Головне управління ДПС у Черкаській області. Реорганізовано деякі органи Державної фіскальної служби шляхом приєднання до відповідних територіальних органів Державної податкової служби. Пунктом 3 Постанови № 537 установлено, що територіальні органи Державної фіскальної служби, які реорганізуються, продовжували станом на 2021 рік здійснювати свої повноваження до передачі таких повноважень територіальним органам Державної податкової служби та центрального органу виконавчої влади, на який покладається обов`язок забезпечення запобігання, виявлення, припинення, розслідування та розкриття кримінальних правопорушень, об`єктом яких є фінансові інтереси держави та/або місцевого самоврядування, що віднесені до його підслідності відповідно до Кримінального процесуального кодексу України. Пунктом 4 Постанови № 537 визначено територіальні органи Державної податкової служби правонаступниками майна, прав та обов`язків територіальних органів Державної фіскальної служби, що реорганізуються згідно з пунктом 2 цієї постанови, у відповідних сферах діяльності. Державна фіскальна служба до часу утворення центральних органів виконавчої влади, зазначених у цьому пункті, має повний доступ до Державного реєстру фізичних осіб - платників податків, інших реєстрів, банків і баз даних, ведення яких покладено законодавством на Державну податкову службу та Державну митну службу. Постановою КМУ від 25.09.2019 № 846 «Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України» пункт 2 \~постанови Кабінету Міністрів України від 18 грудня 2018 року № 1200 Про утворення Державної податкової служби України та Державної митної служби України доповнено абзацами такого змісту: «Підрозділи податкової міліції у складі Державної фіскальної служби продовжують здійснювати повноваження та виконувати функції з реалізації державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску, здійснюючи оперативно-розшукову, кримінальну процесуальну та охоронну функції до завершення здійснення заходів з утворення центрального органу виконавчої влади, на який покладається обов`язок забезпечення запобігання, виявлення, припинення, розслідування та розкриття кримінальних правопорушень, об`єктом яких є фінансові інтереси держави та/або місцевого самоврядування, що віднесені до його підслідності відповідно до\~Кримінального процесуального кодексу України». Розпорядженням Кабінету Міністрів від 24.11.2021 №1493-р «Про початок діяльності Бюро економічної безпеки» оголошено про початок діяльності Бюро економічної безпеки та можливість виконання ним завдань щодо протидії правопорушенням, що посягають на функціонування економіки держави. Згідно постанови Кабінету Міністрів України від 28.10.2021 № 1127 «Про деякі питання застосування окремих положень законодавства у процесі реорганізації Державної фіскальної служби» (далі - Постанова № 1127) установлено, що у процесі реорганізації Державної фіскальної служби\~Порядок здійснення заходів, пов`язаних з утворенням, реорганізацією або ліквідацією міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 20 жовтня 2011 року № 1074, застосовується з урахуванням таких особливостей: головою комісії з реорганізації Державної фіскальної служби може бути призначена посадова особа Міністерства фінансів, головою комісії з реорганізації раніше утвореного як юридична особа публічного права територіального органу Державної фіскальної служби (головного управління, митниці) може бути призначена посадова особа з числа працівників такого органу або у разі відсутності посадових осіб в такому органі - посадова особа юридичної особи - правонаступника, або у разі відсутності посадових осіб в такому органі та юридичній особі - правонаступнику - посадова особа Міністерства фінансів або Державної податкової служби, або Державної митної служби, або Бюро економічної безпеки. Відповідно до п. 6 Порядку здійснення заходів, пов`язаних з утворенням, реорганізацією або ліквідацією міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 жовтня 2011 року № 1074, права та\~обов`язки\~органів виконавчої\~влади переходять:\~у разі\~злиття органів\~виконавчої влади\~-\~до органу\~виконавчої влади,\~утвореного внаслідок\~такого злиття; у разі приєднання одного або кількох органів виконавчої влади до іншого органу виконавчої влади - до органу виконавчої влади, до якого приєднано один або кілька органів виконавчої влади; у разі поділу органу виконавчої влади - до органів виконавчої влади, утворених внаслідок такого поділу; у разі перетворення органу виконавчої влади - до утвореного органу виконавчої влади; у разі\~ліквідації органу\~виконавчої влади\~і передачі\~його завдань\~та функцій\~іншим органам виконавчої влади - до органів виконавчої влади, визначених відповідним актом Кабінету Міністрів України. Відповідно до п. 18 цього Порядку до комісії з припинення органу виконавчої влади або територіального органу (далі - комісія) з моменту затвердження її персонального складу переходять повноваження щодо управління справами у частині забезпечення здійснення заходів, пов`язаних з реорганізацією або ліквідацією відповідно органу виконавчої влади або територіального органу. Суд не приймає до уваги посилання відповідача на те, що Головне управління ДФС не є обтяжувачем та, що у відповідача відсутній правовий механізм реалізації щодо усунення перешкод у користуванні власністю шляхом зняття обтяжень. Право власності є непорушним. Відповідно до ст. 1 Протоколу 1 до Конвенції про захист прав і основних свобод людини кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в громадських інтересах і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Суд зазначає, що реорганізаційні питання у структурі відповідача не можуть порушувати права власника на володіння своїм майном і ставити власника у невизначений стан щодо його майна. Суд вважає, що з боку відповідача допускаються порушення прав позивача на мирне володіння своїм майном, а тому його позов є обґрунтованим і підлягає задоволенню у повному обсязі. Судові витрати стягуються на користь позивача з відповідача.

Outcome: approved