Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-22 00:00:00

У вересні 2021 року позивач звернулася до Шевченківського районного суду м. Києві з позовом до Державного підприємства «Сетам», третя особа: Солом`янський районний відділ державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві, у якому просила суд: -визнати недійсним звіт про незалежну оцінку майна суб`єкта оціночної діяльності - ПП «ТА-ЕКСПЕРТ-СЕРВІВС» № 08-17-М15 від 26.09.2017 про визначення вартості нерухомого майна, а саме: нежитлових приміщень з № 1 по № 5 (групи приміщень № 1) (колишня квартира [ADDRESS] ; -визнати недійсними публічні торги з реалізації нерухомого майна, розташованого за адресою: [ADDRESS] , які відбулися 20.12.2017 о 16 год. 56 хв. за участі ДП «Сетам». Позовні вимоги мотивує тим, що вона є власником нежитлових приміщень №1 та №5, загальною площею 43,80 кв.м., що знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Вказує, що в провадженні Солом`янського РВДВС м. Київ ГТУЮ у м. Києві на примусовому виконанні перебуває виконавчий лист №760/11640/15-ц, виданий 03.10.2016 Солом`янським районним судом м. Києва відповідно до якого в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором №77.2/СК-323.07.1 від 04.09.2007 укладеного між ПАТ «Родовід Банк» та [PERSON] в розмірі 18 447,39 доларів США та 406 323,95 грн. звернуто стягнення на предмет іпотеки за договором іпотеки нежитлових приміщень, укладеного між ПАТ «Родовід Банк» та [PERSON] , а саме нежилі приміщення з № 1 по № 5 (групи приміщень № 1) (колишня квартира [ADDRESS] , шляхом проведення прилюдних торгів. Зазначає, що державним виконавцем Козак Р.П. 01.06.2017 була винесена постанова про відкриття виконавчого провадження [NUMBER], а 25.07.2017 державним виконавцем винесена постанова про опис та арешт майна боржника. Посилається, що 20 грудня 2017 року Державним підприємством «Сетам» було проведено публічні електронні торги з реалізації арештованого майна, а саме: нежитлових приміщень з № 1 по № 5 (групи приміщень № 1) (колишня квартира [ADDRESS] , за фіксованою ціною що становить 575 500,00 грн., що підтверджується протоколом №304693 проведення електронних торгів від 20.12.2017. Стверджує, що Державним підприємством «Сетам» проведені публічні електронні торги з порушенням норм діючого законодавства України, оскільки вона не давала згоди на проведення оцінки арештованого майна, а виконавцем Солом`янського РВДВС м. Київ ГТУЮ у м. Києві було самостійно проведено оцінку майна, однак відповідно п. 5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» не повідомлено про результати визначення вартості чи оцінки майна позивача Вказує, що на її поштову адресу не надходило жодної інформації щодо результатів визначення вартості та оцінки арештованого майна, чим саме було порушено п. 5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження», оскільки у разі не згодни з результатами визначення вартості чи оцінки майна, сторони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Зазначає, що сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.». Посилається, що вона 04.08.2017 повідомляла державного виконавця про зміну місця свого проживання, однак на вказане державний виконавець уваги не звернув та направив лист з повідомленням про результати оцінки майна на стару адресу, у зв`язку з чим про результати висновку вона дізналась лише 27.12.2017. Вказує, що 26.09.2017 суб`єктом оціночної діяльності складено звіт №08-17-М15, відповідно до якого ринкова вартість нежилих приміщень з № 1 по № 5 (групи приміщень № 1) (колишня квартира [ADDRESS] , становить 719 371,00 грн. Зазначає, що на замовлення позивача ТОВ «Інститут незалежної експертної оцінки» було проведено незалежну оцінку та складено висновок щодо вартості нерухомого майна нежилих приміщень з № 1 по № 5 (групи приміщень № 1) (колишня квартира [ADDRESS] , відповідно до якого ринкова вартість об`єкта оцінки становить 1 111 000,00 грн. без урахування податку на додану вартість. Тобто, висновок та звіт з незалежної оцінки майна нежилих приміщень з № 1 по № 5 (групи приміщень № 1) (колишня квартира [ADDRESS] , є необ`єктивними і недостовірними, та такими, що не відповідають нормативно-правовим актам України з оцінки майна, не відповідає дійсності, є явно заниженою вартістю з метою якнайшвидшого продажу даної квартири на прилюдних торгах з реалізації арештованого нерухомого майна, оскільки зацікавленість державного виконавця прискорити процес продажу майна з метою завершення виконавчого провадження, а тому стартова ціна лоту продажу квартири на пряму залежить від вказаної вище вартості квартири визначеної експертом, а тому є неякісними. Вказує, що ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 17.07.2019 по справі № 760/729/18 за скаргою [PERSON] на дії Солом`янського районного відділу державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві було оцінку майна, згідно звіту ПП «ТА-ЕКСПЕРТ- СЕРВІС» №08-17-М 15 від 26.09.2017 з незалежної оцінки ринкової вартості нежитлових приміщень №1 та №5, загальною площею 43,80 кв.м., що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , визнано недійсною та скасовано. Зазначає, що були порушені встановлені законодавством правила проведення торгів, а саме звіт ПП «ТА-ЕКСПЕРТ-СЕРВІС» №08-17-М 15 від 26.09.2017 з незалежної оцінки ринкової вартості нежитлових приміщень з № 1 по № 5 (групи приміщень № 1) (колишня квартира [ADDRESS] , є недійсним та скасований рішенням суду, а звідси і прилюдні торги підлягають визнанню недійсними. Посилається, що у даному випадку було призначено оцінювача ПП «ТА-ЕКСПЕРТ-СЕРВІС» №08-17-М15 від 26.09.2017, не на конкурсних засадах, що прямо передбачено ч. 2 ст. 10 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Тобто, під час замовлення оцінки квартири, обов`язковою умовою повинно було бути проведення конкурсу для визначення переможця - суб`єкта оціночної діяльності, який по результатах даного конкурсу повинен проводити оцінку на підставі укладеного договору. Однак цієї умови не було дотримано, договір на оцінку майна був укладений із суб`єктом оціночної діяльності без визначення його на конкурсних засадах, що ставить під сумнів об`єктивність, повноту та якість проведеної оцінки та самого звіту про оцінку майна. З урахуванням викладеного вище, просила суд позовні вимоги задовольнити. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 02.11.2021 дану справу було передано на розгляд до Солом`янського районного суду м. Києва за підсудністю. 16.11.2022 на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями дану справу було передано до провадження судді Букіної О.М. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 18.11.2022 у справі було відкрито провадження та призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Сторонам було направлено копію ухвали про відкриття провадження, відповідачу та третій особі також копію позовної заяви з додатками з пропозицією надати відзив на позов. У встановлений строк відповідачем відзиву на позовну заяву не подано. Також не було подано до суду письмових пояснень на позовну заяву третьою особою. Відповідно до ч. 2 ст. 191 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. Враховуючи, що відповідачем відзиву на позовну заяву подано не було, тому суд вирішує справу за наявними матеріалами справи. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 23.11.2023 було закрито провадження у справі у частині вимог позивача про визнання недійсним звіту про незалежну оцінку майна суб`єкта оціночної діяльності - ПП «ТА-ЕКСПЕРТ-СЕРВІВС» № 08-17-М15 від 26.09.2017 про визначення вартості нерухомого майна, а саме: нежитлових приміщень з № 1 по № 5 (групи приміщень № 1) (колишня квартира [ADDRESS] . Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, особи, які беруть участь у справі, не викликались. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що 20.12.2017 було проведено електронні торги під час яких було реалізовано Нежитлові приміщення з № 1 по № 5 (групи приміщень № 1) (колишня квартира [ADDRESS] , за ціною 575 500,00 грн. Переможцем торгів визначено [PERSON] (а.с. 16-17). 26.12.2017 головним державним виконавцем Солом`янського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві Козаком Р.П. було складено Акт про проведені електронні торги, який був затверджений начальником відділу Костенко Л.І., відповідно до якого переможцем торгів з продажу нерухомого майна - нежитлових приміщень з № 1 по № 5 (групи приміщень № 1) (колишня квартира [ADDRESS] , які на праві власності належали [PERSON] ,було визнано [PERSON] (а.с. 14-15). Прилюдні торги з продажу нерухомого майна - нежитлових приміщень з № 1 по № 5 (групи приміщень № 1) (колишня квартира [ADDRESS] , які на праві власності належали [PERSON] , були проведені у рамках виконавчого провадження з примусового виконання виконавчого листа № 760/11640/15-ц від 03.10.2016, про стягнення заборгованості з [PERSON] на користь ПАТ «Родовід Банк» заборгованість за кредитним договором №77.2/СК-323.07.1 від 04.09.2007 в сумі 18 447, 39 дол. США та 406 323, 95 грн. В рахунок погашення заборгованості за кредитним договором №77.2/СК-323.07.1 від 04.09.2007 р., укладеного між ПАТ «Родовід банк» та [PERSON] в розмірі 18 447, 39 дол. США та 406 323, 95 грн. звернуто стягнення на предмет іпотеки за договором іпотеки нежитлових приміщень, укладеного між ПАТ «Родовід банк» та [PERSON] , а саме нежилі приміщення з № 1 по № 5 (групи приміщень № 1), (колишня квартира № 1 ) загальною площею 43, 80 кв. м, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , шляхом проведення прилюдних торгів згідно Закону України "Про виконавче провадження", встановивши початкову ціну предмету іпотеки на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності на стадії оцінки майна під час проведення виконавчого провадження. Заявляючи позовні вимоги про визнання прилюдних торгів недійсними позивач вказувала на порушення процедури визначення вартості нерухомого майна та скасування оцінки вартості такого майна. Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто це правочин. Подібні висновки викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 21 листопада 2018 року в справі № 465/650/16-ц (провадження № 14-356цс18) та від 23 січня 2019 року в справі № 522/10127/14-ц (провадження № 14-428цс18). Особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства (стаття 650 ЦК України). Згідно з частиною першою статті 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Частиною першої статті 656 ЦК України передбачено, що предметом договору купівлі-продажу може бути товар, який є у продавця на момент укладення договору або буде створений (придбаний, набутий) продавцем у майбутньому. З аналізу частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами в договорі купівлі-продажу є продавець і покупець. Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 09 червня 2021 року у справі №344/20757/18 (провадження № 61-21439св19). Відповідно до абзацу 2 частини першої статті 216 ЦК України у разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування. Отже у разі прийняття судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів за позовом учасника електронних торгів, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору. Право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару (частина перша статті 658 ЦК України). Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є державна виконавча служба та/або організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів. Ухвалюючи судове рішення у справі про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведення електронних торгів, порушеної за позовом учасника електронних торгів, як відповідачі мають залучатися усі сторони правочину - відповідний орган державної виконавчої служби, організатор електронних торгів і переможець таких торгів. Аналогічний правовий висновок зазначений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 910/856/17 (провадження № 12-128гс18) та постанові Верховного Суду від 01 вересня 2021 року у справі № 372/1794/19 (провадження № 61-15456св20). Разом із тим, позивачем у даній справі не було визначено в якості відповідачів Солом`янського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві та [PERSON] . Пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову. Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Подібний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18). Згідно положень статті 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава. Частинами 1-4 статті 52 ЦПК України визначено, що суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку. Позивачем клопотання про залучення до участі у справі в якості співвідповідачів Солом`янського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві та [PERSON] до суду подано не було. Як вже зазначалось вище, належними відповідачами у справі про визнання торгів недійсними за позовом власника проданого з торгів майна є: продавці, тобто особи, які мають право примусового продажу такого майна, тобто державна виконавча служба (приватний виконавець) та організатор електронних торгів; покупець, тобто особа, яка стала переможцем торгів (дивись постанову Верховного Суду 23 вересня 2021 року у справі № 307/2028/17). Відповідно до правового висновку, висловленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц, пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється у порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє у позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження. Враховуючи те, що у цій справі не залучено всіх сторін правочину, тобто не залучено належних відповідачів, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову саме через неналежний склад відповідачів, що узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 23 вересня 2021 року у справі № 307/2028/17 та у постанові від 15 грудня 2021 року у справі № 404/1086/19-ц. Суд зауважує, що позивач не позбавлена права звернутися до суду за захистом порушеного права відповідно до ЦПК України, із визначенням належного складу учасників справи. З урахуванням викладеного вище,суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Outcome: dismissed