Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-20 00:00:00

В липні 2023 року позивач звернувся до Солом`янського районного суду міста Києва з вищезазначеним позовом, у якому просить встановити факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу з 08.06.2017 [PERSON] , [INFO] , та померлорго [PERSON] , [INFO] . В обґрунтування заявлених вимог зазначає, що позивач розлучилась в 2001 році, а [PERSON] - в 2017 році. Хоча навіть до розлучення [PERSON] мали стосунки та проживали разом. Після розлучення останнього, вони почали постійно проживати разом як дружина та чоловік без реєстрації шлюбу, оскільки [PERSON] перевіз свої речі до позивача, в подальшому навіть зареєстрував своє місце проживання в квартирі позивача. З 19 червня 2021 року [PERSON] зареєстрував своє місце проживання у квартирі позивача. [INFO] в м. Любляна Республіки Словенія [PERSON] помер. Після смерті відкрилась спадщина. За заявою позивача приватний нотаріус відкрила спадкову справу № 3/2023. Іншою спадкоємицею є [PERSON] , [INFO] , дочка померлого, яка також звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Відтак з метою оформлення прав на належну частку майна померлого, необхідно встановити факт проживання однією сім`єю позивача із померлим з 2017 року. Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 21 липня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження. 22.08.2023 до суду надійшла заява про розгляд справи без участі третьої особи. Протокольною ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 25 вересня 2023 року розпочато підготовче судове засідання, задоволено клопотання про виклик та допит свідків. Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 25 вересня 2023 року витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Назарчук О.М. належним чином засвідчену копію спадкової справи № 3/2023 від 28.03.2023, відкриту після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . 06.10.2023 до суду надійшла заява відповідача про визнання позову. 16.10.2023 до суду надійшла заява про розгляд справи без участі третьої особи разом з копією спадкової справи. У підготовче судове засідання сторони не з`явились, були повідомлені належним чином про дату, час та місце судового розгляду. Від представника позивача надійшло клопотання про проведення судового засідання без його участі, у якому також просить прийняти рішення про задоволення позову в підготовчому засіданні з урахуванням поданої заяви відповідачем про визнання позову. Відповідно до ч.ч.3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду і вирішення справи, суд приходить до наступного висновку. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд (ч. 4 ст. 206 ЦПК України). За загальним правилом кожна особа має право на захист свого цивільного права лише в разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з приписами ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України). Частиною 1 ст.80 ЦПК України визначено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Згідно з ч.3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Отже таким, що прийняв спадщину, вважається спадкоємець четвертої черги, якщо він проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. Як вбачається зі змісту позовної заяви, встановлення вказаного юридичного факту позивачу необхідне саме для реалізації свого права на спадкування як спадкоємця четвертої черги. У постанові від 03 липня 2019 року у справі № 554/8023/15-ц Велика Палата Верховного Суду зауважила, що, вирішуючи питання про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, суд має установити факти спільного проживання однією сім`єю; спільний побут; взаємні права та обов`язки (ст. 3, 74 СК України). Таким чином, для встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу потрібно враховувати у сукупності всі ознаки, що притаманні наведеному визначенню, і предметом доказування у таких справах є факти спільного проживання, ведення спільного господарства, наявності у сторін спільного бюджету, проведення спільних витрат, придбання майна в інтересах сім`ї, наявності між сторонами взаємних прав та обов`язків, притаманних подружжю. Згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 обов`язковими умовами для визнання осіб членами сім`ї, крім спільного проживання, є ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин. Законодавство не передбачає вичерпного переліку членів сім`ї та визначає критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважних причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки (постанова Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі № 644/6274/16-ц). Судом встановлено, що [INFO] в м. Любляна Республіки Словенія помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть [NUMBER] , виданого службою РАЦС Республіки Словенія та проставлено апостиль. 28.03.2023 [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса КМНО Назарчук О.М. із заявою про прийняття спадщини. 28.03.2023 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Назарчук О.М. заведено спадкову справу № 3/2023 до майна померлого [INFO] [PERSON] . Листом від 28.03.2023 № 11/02-14 приватний нотаріус КМНО Назарчук О.М. повідомила [PERSON] , що для включення її до складу спадкоємців та видачі свідоцтва про право власності на частку у спільному майні, необхідно подати докази родинних та інших відносин спадкоємців зі спадкодавцем. 11.04.2023 [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса КМНО Назарчук О.М. із заявою про прийняття спадщини. У постанові Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 343/1821/16-ц зазначено, що для встановлення спільного проживання однією сім`єю до уваги беруться показання свідків про спільне проживання фактичного подружжя та ведення ними спільного побуту, документи щодо місця реєстрації (фактичного проживання) чоловіка та жінки, фотографії певних подій, документи, що підтверджують придбання майна на користь сім`ї, витрачання коштів на спільні цілі (фіскальні чеки, договори купівлі-продажу, договори про відкриття банківського рахунку, депозитні договори та інші письмові докази) тощо. Одне лише спільне проживання не є достатнім для визнання фактичного подружжя сім`єю без наявності інших ознак сім`ї. У постанові Верховного Суду від 05 лютого 2020 року у справі №712/7830/16-ц зазначено, що належними та допустимими доказами проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу є, зокрема, докази спільного проживання, ведення спільного господарства, наявності у сторін спільного бюджету, проведення спільних витрат, придбання майна в інтересах сім`ї, наявності між сторонами подружніх взаємних прав та обов`язків, інших доказів, які вказують на наявність встановлених між сторонами відносин, притаманних подружжю. Судовим розглядом встановлено, що рішенням Жовтневого районного суду м. Києві від 08 травня 2011 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. 27.07.2004 Відділом реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції у м. Києві видано відповідне свідоцтво [PERSON] про розірвання шлюбу. 07.06.2017 шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу, виданим Солом`янським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві. Так, у матеріалах справи міститься: копія витягу з реєстру територіальної громади про адресу місця проживання [PERSON] : [ADDRESS] та копія опису документів, що надано до ЦНАП, відповідно до якого [PERSON] знято з реєстрації місця проживання по смерті за адресою: [ADDRESS] ; копії квитків [PERSON] та [PERSON] на автобус із сполученням Любляна - Відень на 28.07.2019; копія нотаріального договору купівлі-продажу форвардного контракту № 519-28/04/2021-22545 від 28.04.2021, де сторонами правочину є ПП «Студія-Лада» з одного боку та [PERSON] з [PERSON] з іншого; копії результатів дослідження; копія заявки про купівлю товарів; копія трекінгу Нової пошти про отримання посилки; копія акту прийому-поховання з урною від 09.02.2023; спільні фотографії; фотографії меблів; копії закордонних паспортів. Отже, дослідивши матеріали справи та подані докази, враховуючи заяву відповідача про визнання позову, суд приходить до висновку, що з 08 червня 2017 року [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] проживали однією сім`єю. Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац десятий п.9 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року №3-рп\\2003). Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Відповідно до п. 27 Постанови Пленуму ВСУ № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення. На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є доведеними, відтак позов підлягає задоволенню. У разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову (ч. 1 ст. 142 ЦПК України).

Outcome: approved