Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-14 00:00:00

До Диканівського районного суду Полтавської області надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. 28.04.2023 ухвалою Диканівського районного суду Полтавської області постановлено передати цивільну справу за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу за територіальною підсудністю до Дзержинського районного суду м. Харкова. В обґрунтування своїх позовних вимог [PERSON] зазначив, що 13.11.2019 року між ним та відповідачем [PERSON] був укладений шлюб, який зареєстрований Шевченківським районним у місті Полтаві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області. Під час шлюбу детей не було. На протязі останніх років сімейне життя з відповідачкою поступово погіршувалось, що призвело до фактичного припинення шлюбних відносин. Позивач зазначає, що за глибоким переконанням подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає. Разом сторони не машкають довгий час. За таких обставин позивач просить шлюб розірвати. Спору щодо поділу майна не має. Ухвалою суду від 24.07.2023 відкрито провадження в даній цивільній справі та прийнято рішення про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Позивач [PERSON] належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду цивільної справи, в судове засідання не з`явився. Від позивача надійшла до суду заява, в якій зазначено, що позивач позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити та проти заочного розгляду справи не заперечує, також просить розгляд справи проводити без його участі. Відповідач [PERSON] належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, в судові засідання не з`являлася, про наявність поважних причин своєї неявки в суд не повідомила, заяви про відкладення судового засідання відповідач не надавала, відзиву на позов не направляла. Оскільки відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, не з`явився у судове засідання без поважних причини, не направив до суду відзив на позовну заяву, а позивач не заперечує проти заочного розгляду справи, суд постановив проводити заочний розгляд справи. З урахуванням наведеного, а також відповідно до положень частини 1 статі 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. На підставі частини 2 статті 247\~ЦПК України у зв`язку з неявкою всіх учасників справи, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, доходить висновку, що позовні вимоги необхідно задовольнити з таких підстав. Судом встановлено,\~що [PERSON] ,\~ [INFO] та[PERSON] , [INFO] зареєстрували шлюб\~13\~листопада 2019\~року,\~про що\~Шевченківським районним\~у місті\~Полтаві відділом\~державної реєстрації\~актів цивільного\~стану Головного\~територіального управління\~юстиції у\~Полтавської області\~здійснений відповідний\~актовий запис\~№ 1840.\~Після реєстрації\~шлюбу прізвище\~відповідача не\~змінювалось. Дана обставина підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] від 13 листопада 2019 року. Відповідно до статей 21, 24 Сімейного кодексу України (надалі СК України) шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану, який ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Конституцією гарантовано, що кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Згідно з\~положеннями статті\~104\~СК України\~однією з\~підстав припинення\~шлюбу є\~його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Частиною 3 статті 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу. В статті\~112\~СК України\~та пункті\~10\~Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~21.12.2007\~року №11\~«Про практику\~застосування судами\~законодавства при\~розгляді справ\~про право\~на шлюб,\~розірвання шлюбу,\~визнання його\~недійсним та\~поділ спільного\~майна подружжя»\~зазначено,\~що суд\~постановляє рішення\~про розірвання\~шлюбу,\~якщо буде\~встановлено,\~що подальше\~спільне життя\~подружжя і\~збереження шлюбу\~суперечитиме інтересам\~одного з\~них,\~інтересам їхніх\~дітей,\~що мають\~істотне значення. Суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя. Згідно з положеннями статті 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають спільні права та обов`язки. Позивач свої вимоги обґрунтовує тим, що на момент звернення до суду спільного господарства з відповідачем не веде. Тобто, фактично позивач вже не проживає з відповідачем однією сім`єю та не пов`язаний з нею спільним побутом. Переконаний у відсутності сенсу в підтриманні сімейних відносин, оскільки вважає неможливим подальше спільне проживання з відповідачем. Вивчивши матеріали справи, суд встановив, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню у зв`язку з тим, що сторони не підтримують шлюбні відносини, позивач наполягає на розірванні шлюбу, примирення не можливе, отже, подальше збереження шлюбу суперечить інтересам сторін. Відповідно до статті 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Судом встановлено, що прізвище відповідача не змінювалось. Відповідно до частини 2 статті 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Щодо питання розподілу судових витрат між сторонами суд зазначає наступне. Позивач [PERSON] при зверненні до суду сплатив судовий збір у розмірі 1073,60 грн.. Відповідно до частини 1 статті 133 ЦПК України судовий збір віднесено до складу судових витрат. Відповідно до частини 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З урахуванням повного задоволення позовних вимог суд приходить до висновку про необхідність покласти судові витрати на відповідача. На підставі викладеного, ст.ст.24, 104, 105, 110, 112, 114 Сімейного кодексу України,

Outcome: approved