Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-19 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до Дворічанської селищної ради Куп`янського району Харківської області, в якому просить суд визначити додатковий строк для прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що [INFO] в с. Колодязне Куп`янського району Харківської області померла його мати [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, яка складається із земельної ділянки кадастровий номер 6321882000:07:001:0146, що розташована на території колишньої Колодязнянської сільської ради та земельної ділянки кадастровий номер 6321882000:07:001:0127, що розташована на території колишньої Колодязнянської сільської ради, яку мати успадкувала після смерті батька [PERSON] , але не встигла оформити спадкові права. За життя померла [PERSON] не залишила заповіту. У березні 2023 року він звернувся до нотаріуса за отриманням консультації, нотаріус повідомила, що в умовах воєнного стану діють зміни щодо строків оформлення спадщини, відповідно до яких перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці. 29.06.2023 р. у межах раніше повідомленого нотаріусом 10-місячного строку, він звернувся до приватного нотаріуса ХМНО Поліщук О.В. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті матері, однак постановою від 03.07.2023 р. йому було відмовлено у видачі свідоцтва, у зв`язку із відсутністю документів, які підтверджують прийняття ним спадщини у встановлений законом строк. Нотаріусом додатково роз`яснено, що з 18.06.2023 року положення щодо зупинення строку виключено відповідно до п.п.2 п.3 змін, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 09.05.2023 р. № 469. Вважає, що в нього були об`єктивні перешкоди для своєчасної подачі відповідної заяви, та вважає, що існують поважні причини для надання йому додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 02.08.2023 року провадження у справі відкрито та призначено підготовче судове засідання в загальному порядку. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просив суд позов задовольнити та розглядати справу у його відсутність. Відповідач Дворічанська селищна рада Куп`янського району Харківської області в судове засідання не з`явилась, надала суду заяву, в якій просила суд розглядати справу у їх відсутність, проти задоволення позову не заперечує. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутністю учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, встановивши факти та відповідні їм правовідносини, оцінивши кожний доказ окремо та у їх сукупності та взаємозв`язку, дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] є сином [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] та повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження. Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] . Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] . [PERSON] на праві власності належала земельна ділянка кадастровий номер 6321882000:07:001:0127, що розташована на території колишньої Колодязнянської сільської ради, КСП «Колодязнянське» на підставі договору купівлі-продажу. Дана обставина підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку серії ХР №006556. [PERSON] на праві власності належала земельна ділянка кадастровий номер 6321882000:07:001:0146, що розташована на території колишньої Колодязнянської сільської ради, КСП «Колодязнянське» на підставі договору купівлі-продажу. Дана обставина підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку серії ХР №006557. Згідно\~ст. 1261 ЦК України\~у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Спадкоємцем за законом першої черги є [PERSON] 29.06.2023 року позивач [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Поліщук О.В. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку 6321882000:07:001:0127 та земельну ділянку 6321882000:07:001:0146, після померлої [INFO] [PERSON] . Постановою від 03.07.2023 року позивачу [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом, у зв`язку із відсутністю документів, які підтверджують прийняття ним спадщини у встановлений законом строк. За даними Спадкового реєстру після смерті [PERSON] приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Поліщук О.В. була заведена спадкова справа за №35/2023. У спадковому реєстрі відсутня інформація про заповіти. З відповіді приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Поліщук О.В. №128/02-14 від 25.07.2023 р. вбачається, що єдиним, хто звернувся за оформлення спадщини після смерті [PERSON] є [PERSON] . Згідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд. Відповідно до ч 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.» Відповідно до п.п. 3,4 п. 5\~ст. 12 ЦПК України\~суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє захисту їхніх прав у випадках встановлених нормами\~ЦПК України. За приписом ч.1ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Частиною 2 ст.13 та ч.1 ст.81 ЦПК України передбачено обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Дослідивши письмові докази, що містяться у матеріалах справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 3\~ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно ч.4\~ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Статтею 1216 ЦК України\~передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини, згідно з ч.3\~ст.1223 ЦК України. Відповідно до положень\~ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно до ч. 1\~ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.ст.\~1220-1221,\~1223 ЦК України, спадщина відкривається в наслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, що визначається\~ст. 1261 ЦК України. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1\~ст. 1269 ЦК України). Згідно з ч. 1ст. 1270 ЦК України,\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Пунктом 3 Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 р. № 164 було встановлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. З 18.06.2023 року положення щодо зупинення строку виключено, відповідно до п.п.2 п.3 змін, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 09.05.2023 р. № 469. Згідно зі\~ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже законодавчо передбачено, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Відповідно до п. 24\~постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України.\~Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Виходячи з наведеного, зазначені причини не повинні стати на перешкоді в реалізації законного права позивача, що й передбачено чинним законодавством. Згідно з Постановою Верховного Суду у складі постійної колегій суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17 були визначені поважні причини строку, необхідного для прийняття спадщини, а саме: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту, тощо. У постанові Верховного Суду України від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16 викладено правову позицію, що відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Згідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29). З урахуванням введення в Україні\~Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року\~воєнного стану у позивача [PERSON] виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасної подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері, і це можна вважати поважними причинами пропуску цього строку. З огляду на викладене, оцінивши надані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, а також належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову в повному обсязі. Початок перебігу строку на прийняття спадщини слід рахувати з дня набрання рішенням законної сили. Позивачем сплачено судовий збір в розмірі 1073 грн. 60 коп., який на їх відшкодуванні з відповідача не наполягає, тому суд вказані витрати з відповідача не стягує. На підставі наведеного,

Outcome: approved