Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-13 00:00:00

Представник позивача - Маяківської сільської ради Одеського району Одеської області звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] , в якій просить стягнути з відповідача заподіяну шкоду, спричинену рибним ресурсам України, у розмірі 81532 грн. Свої вимоги\~мотивує тим,\~що вироком Біляївського районного суду Одеської області [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, вирок набрав законної сили 22.03.2023 року. Згідно з вироком суду відповідач 04 січня 2023 року в період часу з 09 год по 11 год, перебуваючи в акваторії річки Дністер, в межах зимувальної ями «Маяки 2», на території Маяківської об`єднаної територіальної громади Одеської області, забороненим знаряддям лову, а саме двома спінінгами із колючими знаряддями типу «драч», шляхом багріння незаконно виловив водні живі біоресурси, а саме: сазан 22 шт., чим порушив вимоги п. 1 Розділу IV Правил любительського і спортивного рибальства у внутрішніх водоймах України, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 19.09.2022 №700, в яких визначено: «Забороняється добування (вилов) гарпунами, острогами, луками, арбалетами та іншими колючими знаряддями добування (вилову) за виключенням тачкових знарядь добування (вилову) та підводних рушниць» п. 2.1 Розділу IV Правил «Забороняється добування (вилов) способом багріння» п.п. 3.5 Розділу IV «Забороняється добування (вилов) у таких місцях: на зимувальних ямах, в тому числі з берега» ст. 27 Закону України «Про тваринний світ». Відповідно до п. 2 наказу Управління державного агентства та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) від 24 жовтня 2022 року №188 «Про затвердження переліку меж зимувальних ям на рибогосподарських водних об`єктах в районі діяльності Одеського рибоохоронного патруля та встановлення заборони вилову водних біоресурсів на період 2022-2023 р» встановлено заборону на промисловий та любительський вилов водних біоресурсів у зимувальних ямах з 01 листопада 2022 року до початку весняно-літньої нерестової заборони у 2023 році. В результаті вказаних дій відповідача, у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України», заподіяно істотну шкоду рибним ресурсам України на загальну суму 81532 грн. Представник позивача в судове засідання не з`явилась, проте подав до суду заяву в якій просив розгляд справи проводити без його участі, на позовних вимогах наполягав та не заперечував проти заочного розгляду справи. Відповідач в судове засідання не з`явився, хоча повідомлявся про день слухання справи належним чином, відзив на позов не подав, а тому суд, приймаючи до уваги заяву представника позивача, вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, відповідно до статті 280 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи суд вважає, що позовна заява підлягає задоволенню. В судовому засіданні встановлено, що правовідносини між сторонами по справі виникли з приводу відшкодування шкоди, завданої неправомірними діями особи. Згідно з ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності підлягають відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Статтею 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Таким чином, з`ясуванню в даному випадку підлягає факт заподіяння шкоди та вина певної особи в заподіянні такої шкоди. Факт заподіяння відповідачем певної шкоди та розмір вказаної шкоди повністю доводиться доказами, наявними в матеріалах справи. Так, відповідно до вироку Біляївського районного суду Одеської області від 20 лютого 2023 року [PERSON] визнано винним у вчинені кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, та призначено покарання у виді 3 років обмеження волі, на підставі статті 75 КК України останнього звільнено від відбування покарання з іспитовим строком на 3 роки. Відповідно до вказаного вироку 04 січня 2023 року в період часу з 09 години 00 хвилин по 11 годину 00 хвилин [PERSON] , маючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, перебуваючи в акваторії річки Дністер, в межах зимувальної ями «Маяки 2», на території Маяківської об`єднаної територіальної громади Одеської області, переслідуючи мету незаконного вилову риби з використанням заздалегідь підготовленого забороненого знаряддя лову, а саме двох спінінгів із колючими знаряддями типу «драч», шляхом багріння незаконно виловив водні живі біоресурси, а саме сазан - 22 шт., чим порушив вимоги п. 1 Розділу IV Правил любительського і спортивного рибальства (далі Правила), затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19 вересня 2022 року № 700, в яких визначено: «Забороняється добування (вилов) гарпунами, острогами, луками, арбалетами та іншими колючими знаряддями добування (вилову) за виключенням тачкових знарядь добування (вилову) та підводних рушниць», п. 2.1 Розділу IV Правил «Забороняється добування (вилов) способом багріння», п.п. 3.5. Розділу IV «Забороняється добування (вилов) у таких місцях: на зимувальних ямах, в тому числі з берега», ст. 27 Закону України «Про тваринний світ». Згідно з п. 2 наказу Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) від 24 жовтня 2022 року №188 «Про затвердження Переліку меж зимувальних ям на рибогосподарських водних об`єктах в районі діяльності Одеського рибоохоронного патруля та встановлення заборони вилову водних біоресурсів на період 2022-2023 р.» встановлено заборону на промисловий та любительський вилов водних біоресурсів у зимувальних ямах з 01 листопада 2022 року до початку весняно-літньої нерестової заборони у 2023 році. В результаті вказаних дій [PERSON] , відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» із змінами, внесеними згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 06.10.1021 №1039, заподіяно істотну шкоду рибним ресурсам України на загальну суму 81532 гривні (а.с.4-6). Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, щодо якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мають місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Згідно з ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або повідомляє обставини (факти), які обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) листовими, речовими та електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення, мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Враховуючи наведені обставини, а також виходячи зі змісту ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок Біляївського районного суду Одеської області по кримінальній справі №496/1010/23 від 20.02.2023 року доводить спричинення майнової шкоди у розмірі 81532 грн, а тому суд вважає можливим стягнути з відповідача заподіяну шкоду. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач при пред`явленні позову був звільнений від сплати судового збору, а тому з відповідача слід стягнути на користь держави судовий збір у розмірі 2684 грн.

Outcome: approved