Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-21 00:00:00

Представник позивача адвокат Кузьміна Д.Л., що діє в інтересах позивача [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідача, у якому просив визнати за [PERSON] право власності на спадкове майно, а саме: на решту 1/2 частки квартини [ADDRESS] . В мотивування позову вказав, що [PERSON] , яка є донькою [PERSON] та онукою [PERSON] , з початку 1990-х проживає в квартирі [ADDRESS] . Власником цієї квартири була її бабця - [PERSON] , яка померла [INFO] , а цю квартиру заповіла своїм дітям: її батьку - [PERSON] та її тітці - [PERSON] . Після смерті [PERSON] батько позивачки - [PERSON] прийняв спадщину, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину від 06.05.1997 року. 15.10.1997 року батько позивачки подарував їй 1/2 частки квартири [ADDRESS] , що підтверджується договором дарування, зареєстрованим в реєстрі за №6-6672. Так як спадщину після смерті [PERSON] прийняв лише її батько, позивач завжди вважала, що вся квартира [ADDRESS] перейшла у власність її батька. Після смерті батька ( [INFO] ) вона як його єдина спадкоємиця, прийняла спадщину після нього, і вважала, що решта 1/2 частки квартири [ADDRESS] також стали її власністю. Про зміст заповіту [PERSON] , а також про те, що спадщина на решту 1/2 частки квартири неоформлена, їй стало відомо лише в березні 2023 року. 10.03.2023 року ознайомившись з матеріалами спадкової справи, стало відомо про зміст заповіту [PERSON] , що після смерті [PERSON] спадщину прийняв лише [PERSON] , а [PERSON] заяву про прийняття спадщини не подавала, свідоцтва про право на спадщину [PERSON] не видавалось. 29.05.2023 року державний нотаріус Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області Поліщук А.І. відмовив у вчиненні відповідної нотаріальної дії у зв`язку з тим, що 1/2 частки вищезазначеної квартири залишилась відкритою за гр. [PERSON] , про що виніс постанову. Відповідач у вказаній квартирі тривалий час не проживає, у фактичне управління майном не вступала. Позивач та його представник в судове засідання не з`явились. Представник позивача надав заяву, в якій просила провести розгляд справи без участі позивача та її представника, позовні вимоги підтримує у повному обсязі. Від відповідача на електронну адресу суду надійшла заява, в якій відповідач позовні вимоги визнала в повному обсязі, просила суд їх задовольнити та розгляд справи провести за її відсутності. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, повно та всебічно дослідивши надані письмові докази, дійшов наступного висновку. Згідно Свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 03.04.1996 року [PERSON] померла [INFO] . Відповідно до Заповіту від 27.09.1994 року [PERSON] зробила розпорядження, що належну їй квартиру [ADDRESS] , вона заповідає дає в рівних частках [PERSON] та [PERSON] . 06.05.1997 року [PERSON] видано Свідоцтво на спадщину за заповітом на 1/2 частини квартири [ADDRESS] . В свідоцтві зазначено, що на 1/2 спадкового майна свідоцтво не видавалось. Згідно до Договору дарування від 15.10.1997 року [PERSON] подарував [PERSON] 1/2 частини квартири [ADDRESS] . Відповідно до Свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 06.07.2011 року [PERSON] помер [INFO] . [PERSON] є спадкоємцем майна [PERSON] згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 23.10.2012 року. Згідно матеріалів спадкової справи №325 за 1997 рік після смерті [PERSON] спадщину прийняв лише [PERSON] , а [PERSON] заяву про прийняття спадщини не подавала, свідоцтва про право на спадщину [PERSON] не видавалось. З досліджених в судовому засіданні фактичних обставин справи судом встановлено, що позивач не може оформити право власності на спадкове майно, а саме на 1/2 частини квартири [ADDRESS] , внаслідок того, що після смерті [PERSON] , та після смерті [PERSON] ніхто зі спадкоємців не звернувся з відповідними заявами до нотаріальної контори для прийняття спадщини. Згідно ст. 5 ЦК України акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності. Якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності. Відповідно до п.1 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» відносини спадкування регулюються правилами ЦК якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство - відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР (далі - ЦК УРСР), у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. Відповідно до ст.525 ЦК Української РСР (редакція 1963р.) «часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця». Згідно ст. 529 ЦК Української РСР (редакція 1963р.) при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках діти померлого. Згідно ст. 548 ЦК Української РСР для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. У відповідності до ст. 549 ЦК Української РСР спадкоємцем, що прийняв спадщину визнається, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном. Згідно ст. 527 ЦК Української РСР спадкоємцями можуть бути особи, що були живими на момент смерті спадкодавця, а також діти померлого, зачаті при його житті і народженні після його смерті. Згідно ч.1 ст. 529 ЦК Української РСР при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Згідно ч.1 ст. 551 ЦК Української РСР якщо спадкоємець, закликаний до спадкоємства за законом або за заповітом, помер після відкриття спадщини, не встигнувши її прийняти в установлений строк (стаття 549 цього Кодексу), право на прийняття належної йому частки спадщини переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія). Згідно ч.2 ст.553 ЦК Української РСР вважається, що відмовився від спадщини також той спадкоємець, який не вчинив жодної з дій, що свідчать про прийняття спадщини. Таким чином, судом встановлено, що на час відкриття спадщини та після смерті [PERSON] в квартирі [ADDRESS] постійно проживав [PERSON] , після його смерті його донька [PERSON] , які фактично вступили в управління та володіння зазначеним майном, так як доглядали за квартирою, користувалися нею, забезпечували збереження та схоронність спадкового майна, та тим самим прийняли спадщину, а тому вимоги позивача про визнання права власності на спадкове майно є обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню. Згідно Довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 16.03.2023 року (копія додається) загальна оціночна вартість квартири становить - 1 987 200,00 грн., а вартість 1/2 частки становить - 993 600,00 грн. Відповідно до частини 2 статті 4 ЗУ «Про судовий збір», за подання фізичною особою до суду позову майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Відповідно до частини 3 статті 4 ЗУ «Про судовий збір», при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору. Позивачем сплачено судовий збір у розмірі 7948,80 грн., що підтверджується квитанцією №32528798800007091885 від 13.06.2023. Відповідно до ч. 1 ст. 142 ЦПК України та ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідному рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Оскільки відповідач до початку розгляду справи по суті визнав позовні вимоги, суд вважає за необхідне повернути позивачу з державного бюджету 50 відсотків сплаченого при поданні позовної заяви судового збору, що становить 3974,40 грн.

Outcome: approved