Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-19 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] звернулась до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до Ізюмської міської ради Харківської області, в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті чоловіка [PERSON] , який помер [INFO] , тривалістю два місяці після набрання рішенням суду законної сили. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позовної заяви зазначає, що [INFO] в м. Ізюм помер її цивільний чоловік - [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина, у виді частини квартири за адресою: [ADDRESS] , яку відповідно до заповіту від 12 травня 2008 року він заповів позивачу. 09 серпня 2023 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Ізюмського районного нотаріального округу Стрельцової О.О. з заявою про видачу на її ім`я свідоцтва про право на спадщину після смерті чоловіка [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , на що їй було відмовлено у зв`язку з пропущенням 6-ти місячного строку відповідно до ст. 1270 ЦК України. Позивач зазначає, що пропущення строків прийняття спадщина за законом було зумовлено поважною причиною, а саме у зв`язку із збройною агресією РФ проти України. м. Ізюм, Ізюмського району, Харківської області, де мешкає позивач було окуповано у період з березня по вересень 2022 року. Після деокупації міста в ході досудового розслідування було призначено судово-медичну експертизу тіла [PERSON] . В рамках кримінального провадження проведено молекулярно-генетичну експертизу за результатами якої встановлено спорідненість та видано лікарське свідоцтво про смерть, на підставі якого було видано свідоцтво про смерть [NUMBER] від 07 березня 2023 року. Таким чином, [PERSON] була позбавлена можливості звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений строк. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 01 вересня 2023 року провадження по справі відкрито за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 20 листопада 2023 року підготовче провадження закрито та призначено розгляд справи по суті. В судове засідання позивач не з`явилася, про дату, час та місце повідомлявся. До позовної заяви надала клопотання, де просила суд розглядати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримує та просила задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з`явився про дату, час та місце повідомлений належним чином. У відповідності до приписів ст.\~280\~ЦПК\~України суд\~вважає за\~можливе ухвалити\~заочне рішення\~на підставі\~наявних у\~справі доказів. Суд, дослідивши матеріали справи дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] перебували у шлюбі , що підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] від 28 грудня 2001 року. Відповідно до копії свідоцтва про смерть [NUMBER] від 07 березня 2023 року [PERSON] помер [INFO] . Відповідно до копії заповіту від 12 травня 2008 року, посвідченого приватним нотаріусом Ізюмського міського нотаріального округу Харківської області Банніковим С.І., [PERSON] заповів все його майно, що буде йому належати на день його смерті [PERSON] . З матеріалів справи, встановлено, що позивач є єдиним спадкоємцем. Згідно з копією витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 73475889 після смерті [PERSON] спадкова справа заведена не була. Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії Ізюмського районного нотаріального округу Стрельцова О.О від 09 серпня 2023 року за № 654/01-16 [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті чоловіка- [PERSON] померлого [INFO] . Вказана відмова у вчиненні нотаріальної дії обумовлена тим, що [PERSON] пропустила шестимісячний строк прийняття спадщини після померлого [PERSON] . Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). За змістом частин 1, 2 статті 1220 Цивільного кодексу України (надалі ЦК України) спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Згідно з частиною 3 статті 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. \~ \~ \~ \~Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України. Частиною першою статті 1272 ЦК України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини 3 статті 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженням, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Вказаний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 26 червня 2019 року №565/1145/17. Вирішуючи спір у спадкових справах, зокрема, щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини необхідно врахувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Подібні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 17 березня 2021 року у справі № 308/4272/19 (провадження № 61-17072св20), від 15 квітня 2021 року у справі №591/1271/18 (провадження № 61-195св21), від 26 липня 2021 року у справі № 405/7058/19 (провадження № 61-18000св20), від 21 жовтня 2021 року у справі № 643/13260/19 (провадження № 61-9552св21), що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах. Загальновідомим є факт, що у зв`язку зі збройною агресією РФ проти України територія м. Ізюм Харківської області була окупована РФ в період з березня 2022 року по вересень 2022 року. Після деокупації території м. Ізюм Збройними силами України саме місто потерпало від постійних обстрілів артилерії та авіабомб збройних формувань РФ, у зв`язку з чим налагодження стабільної діяльності установ, органів місцевого самоврядування, в тому числі нотаріальних контор було неможливо. Відповідно до ч. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом встановлено, що спору про спадкування не існує, а сама спадщина відповідно до вимог ст.1277 Цивільного кодексу України відумерлою не визнана, а отже вона є досі відкритою, тому, відповідно до ч. 1 ст. 1268 Цивільного кодексу України, позивач має право на її прийняття як спадкоємець. Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Згідно із ч. 3ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, суд вважає, що окупація м. Ізюма військовими формуваннями РФ та неможливість в повній мірі відновлення сталої роботи установ, в тому числі нотаріальних контор після деокупації міста є поважною причиною пропуску позивачем встановленого законом шестимісячного строку звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після померлого чоловіка [PERSON] . \~ \~ \~ \~На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню та [PERSON] необхідно визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, тривалістю в два місяці, з дня набранням рішенням суду законної сили. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~На підставі викладеного,

Outcome: approved