Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-21 00:00:00

У січні 2020 року [PERSON] та [PERSON] звернулися до суду з позовом до [PERSON] , треті особи: Харківська міська рада, Комунальне підприємство «Жилкомсервіс», про усунення перешкод в користуванні власністю шляхом знесення самочинно збудованої будівлі, у якому просили зобов`язати відповідача знести самочинну споруду (балкон) на рівні другого поверху квартири [ADDRESS] . Після отримання інформації про зміну власника квартири [ADDRESS] , позивачі позовні вимоги заявили до нового власника вказаної квартири - [PERSON] . В обґрунтування позовних вимог посилалися на те, що [PERSON] набув право власності на підставі договору купівлі-продажу від 28.12.2018 року на квартиру за адресою [ADDRESS] , та з моменту отримання права власності [PERSON] розпочав ремонтні роботи, котрі призвели до негативних наслідків для заявників. Позивачі вказують, що попередній власник квартири, [PERSON] вже намагався самовільно прибудувати до вказаної квартири балкон, що завершилося тривалим судовим розглядом та судовим рішенням, котре зобов?язувало порушника знести самовільно побудований балкон (справа № 2-717/09,) 3 моменту влаштування в віконному отворі дверей та отворів заявники, маючи обгрунтовані підстави вважати, що новий власник квартири має-намір в черговий раз обладнати збудованим балконом, звернулися з листом на ім?я директора КП «Жилкомсервіс» Мальованого Г.А. з проханням прийняти міри щодо припинення самовільного будівництва. На своє звернення заявники отримали відповідь за № КО 19/4446,0703 від 19.04.2019 року, в котрому вказувалося, що перевіркою встановлено, що квартира [ADDRESS] за вищевказаною адресою розташована на другому поверсі 4-х поверхового житлового будинку. На час перевірки власником квартири [ADDRESS] проводяться ремонтні роботи не капітального характеру. Несучі конструктиви квартири [ADDRESS] не порушені. Облаштування балкону до квартири [ADDRESS] не виявлено. Власнику квартири [ADDRESS] роз?яснено про не припустимість самочинного будівництва. Позивачі зазначають, що вказаний лист свідчить про те, що перед початком проведення робіт будь-яких узгоджень чи отримання проектної документації [PERSON] не здійснював. Не зважаючи на прийняті заявниками міри, неодноразові звернення до [PERSON] , зведення балкону продовжувалось. Відповідно до п. 3.1. рішення Харківської міської ради 6 скликання від 17.08.2011 № 390/11 «Про затвердження Порядку вирішення питань, пов?язаних із самочинним будівництвом» ( в редакції рішення від 20.06.2018 р. № 1131/18) для збереження об?єкта самочинного будівництва забудовником подається клопотання на ім?я міського голови за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку, в тому числі нотаріально завірена згода співвласників об?єкта нерухомого майна щодо збереження у разі самочинного будівництва об?єкта, що перебуває у спільній власності кількох осіб. Оскільки будинок знаходиться в власності всіх мешканців, дії відповідача безпосередньо впливають на умови користування власними квартирами інших мешканців, в тому числі позивачів як власників квартири поверхом нижче, є всі підстави вважати, що відповідач для збереження об?єкта самочинного будівництва - балкону, мав би дотримуватися вищевказаного порядку, зібрати пакет документів відповідно до вищевказаного порядку, узгодити із іншими мешканцями багатоквартирного будинку можливість реконструкції квартири, та звернутися до Харківської міської ради. Для з?ясування питання, чи вирішувалося питання збереження балкону відповідно до «Порядку вирішення питань, пов?язаних із самочинним будівництвом», позивачі звернулися через представника до Міської Ради. В відповіді Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (далі - Департамент) на звернення від 29.10.2019 (вх. № 21846/0/3-19 від 29.10.2019) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил по [ADDRESS] вказано, що наразі дозвільних документів на збільшення розміру квартири за рахунок прибудови балкону в визначеному законодавством порядку не зареєстровано та зазначено що на час перевірки суб?єкт містобудування, що має відношення до даного об?єкта з відповідними підтверджуючими документами був відсутній. Відповідно до п. 9 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб?єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об?єкт будівництва. У зв?язку із відсутністю суб?єктів містобудування не видалося за можливе провести перевірку у відповідності до Порядку. Для виконання покладених на Інспекцію повноважень до власника квартири направлено листа щодо необхідності прибуття до Інспекції з правовстановлюючими документами для розгляду питання відповідно до компетенції Інспекції. Однак, як зазначено у листі власник квартири або його уповноважений представник до Інспекції не прибув. Інспекцією було направлено лист до Холодногірського відділу поліції ГУНП в Харківський області, щодо сприяння виконанню повноважень, покладених на Інспекцію. Позивачі вказують, що самовільна прибудова балкону над квартирою заявників призвела не лише до спотворення архітектурного обліку будівлі, порушень вимог статей 100, 152 Житлового Кодексу України та інших норм законодавства. Позивачі вважають, що самовільне будівництво балкону без попереднього проекту, розрахунку можливості в даному будинку, збудованому ще на початку минулого століття, витримати додаткову конструкцію, може призвести до обвалу стіни, що несе загрозу не тільки майну та інтересам мешканців будинку, а й їх життю та здоров?ю. Проведення самовільних робіт що до влаштування балкону вже призвело до утворення численних тріщин в стінах та стелі квартири [ADDRESS] , де мешкають позивачі, а в разі збільшення навантаження на стіну можливі і інші, вкрай негативні наслідки. Вказана добудова балкона порушує права позивачів, у зв`язку із чим вони звернулися до суду із вказаним позовом. Від третьої особи Харківської міської ради були подані письмові пояснення по суті спору, у яких вони підтримали позовні вимоги, посилаючись на наступне. За інформацією Департаменту житлового господарства Харківської міської ра начальником дільниці № 27 КП «Жилкомсервіс» під час перевірки 16.09.2019 встановлено, що за вищевказаною адресою виконуються роботи з реконструкції квартири. На власника квартир [ADDRESS] складено протокол про адміністративне правопорушення згідно ст. 150 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Разом з цим, Інспекцією державного архітектурно-будівельного контро Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (далі - Інспекція відповідно до Порядку здійснення державного-архітектурно-будівельного контролю затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553) проведено позаплановий захід на об?єкті «Реконструкція квартири [ADDRESS]». Під час виходу на об?єкт встановлено, що на об?єкті за вищевказаною адресою виконуються роботи з реконструкції квартири, а саме: влаштування балкону на фасаді багатоквартирного житлового будинку. Доступу до квартири не надано. На час перевірки суб?єкт містобудування, що має відношення до даного об?єкту з відповідними підтверджуючими документами був відсутній. Відповідно до п. 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб?єктів містобудування або їх представників, яку будують або збудували об?єкт будівництва. У зв?язку з відсутністю суб?єкта містобудування не видалось за можливе провести перевірку у відповідності до Порядку № 553. Разом з цим, відповідно до інформації Департаменту містобудування архітектури Харківської міської ради від 22.11.2019 містобудівні умови та обмеження на проектування об?єкта за адресою [ADDRESS] не надавались. Станом на теперішній час наказом Інспекції № 480 від 20.11.2019 скасовано реєстрацію: - повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 01.03.2019 № XK 061190601195 на об?єкт «Реконструкція квартири [ADDRESS] »; - декларація про готовність об?єкта до експлуатації від 11.10.2019 № XK 141192840940 на об?єкт «Реконструкція квартири [ADDRESS] ». Представник Харківської міської ради вказує, що прибудова спірного балкону є реконструкцією кв. [ADDRESS] , що здійснена без дозвільних документів, висновків компетентних органів, які підтверджували додержання забудовником при будівництві архітектурних, будівельних, екологічних, санітарних, протипожежних та інших норм, що ставить під загрозу надійність та безпечної експлуатації такого об?єкта. Вказаний об`єкт нерухомого майна в розумінні ст. 376 ЦК України є об`єктом самочинного будівництва, оскільки його будівництво здійснено без дозвільних документів та з порушенням будівельних норм і правил, у зв`язку із чим просили позовні вимоги про усунення перешкод в користуванні власністю шляхом знесення самочинно збудованої споруди задовольнити. У судовому засіданні представник позивачів позовні вимоги підтримав та просив задовольнити. Представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечувала, посилаючись на те , що позов не містить будь-яких відомостей щодо того саме як, коли та яким чином [PERSON] діяла в супереч нормам Закону та порушила права Позивачів, який стосунок Відповідач має до квартири [ADDRESS] та, у разі ухвалення рішення судом, яким чином відповідач зможе виконати будь-які дії стосовно чужого майна. Так, відповідач [PERSON] , будь-яких дій, пов?язаних з реконструкцією, зміною площі тощо стосовно своєї квартири , а саме квартири [ADDRESS] не здійснювала. Позивачами не надано жодного доказу на підтвердження своєї позиції, а саме те, що діями чи бездіяльністю відповідача [PERSON] порушені їх права та в чому саме. Позовні вимоги не стосуються квартири, яка належить [PERSON] . Просила врахувати ті докази, які долучені до матеріалів справи, з урахуванням пояснень поперднього відповідача, позиція якого була підтримана Відповідачем. Посилалась на те, що Декаларація про готовність об?єкту до експлуатації - акт одноразового застосування та після реєстрації права власності на реконструйований об?єкт на підставі зарестрованої декларації вичерпала свою дію фактом виконання. Представник третьої особи Харківської міської ради, та представник третьої особи Комунальне підприємство «Жилкомсервіс» у судове засідання не прибули, про розгляд справи повідомлені належним чином. Суд, вислухавши доводи сторін, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку. Відповідно до ст.ст.12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Позивачі є власниками квартири [ADDRESS] , що піджтвепрджується копією свідоцтва про право власності на житло від 13.04.1998 року. Власником квартири [ADDRESS] , що знаходить поверхом вище, станом на час розгляду справи є відповідач [PERSON] , яка набула право власності на вказану квартиру на підставі договору дарування від 10.12.2019 року. Попереднім власником відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно. Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об?єктів нерухомого майна щодо об?єкта нерухомого майна за № 160769030 від 24.03.2019 року квартири за адресою [ADDRESS] був [PERSON] . Відповідно до інформації, що міститься у витягах з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об?єктів нерухомого майна щодо об?єкта нерухомого майна № 160769030 від 24.03.2019 року та № 228449509 від 16.10.2020 загальна площа квартири за адресою: [ADDRESS] змінилася з 68,6 кв.м. на 77,7 кв.м. за рахунок включення площі прибудованого до квартири балкону. Відповідно до інформації Департаменту містобудування архітектури Харківської міської ради від 22.11.2019 містобудівні умови та обмеження на проектування об?єкта за адресою [ADDRESS] не надавались. Наказом Інспекції державного архітектурно-будівельного контро Департаменту територіального контролю Харківської міської ради № 480 від 20.11.2019 скасовано реєстрацію: - повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 01.03.2019 № XK 061190601195 на об?єкт «Реконструкція квартири [ADDRESS] »; - декларація про готовність об?єкта до експлуатації від 11.10.2019 № XK 141192840940 на об?єкт «Реконструкція квартири [ADDRESS] ». Згідно зі статтею 13 Конституції України власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. Держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки. Усі суб`єкти права власності рівні перед законом. Відповідно до статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі (частини перша - п`ята статті 319 ЦК України). Разом з тим, усунення перешкод у користуванні власністю здійснюється у способи, що є ефективними, зокрема: шляхом знесення самочинно збудованого нерухомого майна; зобов`язання особи, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, провести відповідну перебудову; стягнення витрат, пов`язаних із приведенням майна до попереднього стану; відшкодування шкоди, заподіяної майну, або збитків, завданих порушенням права власника. Відповідно до статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування. У розумінні зазначених приписів суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право. З приводу неправомірних дій власника квартири [ADDRESS] позивачі неодноразово зверталися до КП «Жилкомсервіс» та до відповідних Департаментів Харківської міської ради. За інформацією Департаменту житлового господарства Харківської міської ра начальником дільниці № 27 КП «Жилкомсервіс» під час перевірки 16.09.2019 встановлено, що за вищевказаною адресою виконуються роботи з реконструкції квартири. На власника квартири [ADDRESS] складено протокол про адміністративне правопорушення згідно ст. 150 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради відповідно до Порядку здійснення державного-архітектурно-будівельного контролю затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553) проведено позаплановий захід на об?єкті «Реконструкція квартири [ADDRESS]». Під час виходу на об?єкт встановлено, що на об?єкті за вищевказаною адресою виконуються роботи з реконструкції квартири, а саме: влаштування балкону на фасаді багатоквартирного житлового будинку. Доступу до квартири не надано. На час перевірки суб?єкт містобудування, що має відношення до даного об?єкту з відповідними підтверджуючими документами був відсутній. Відповідно до п. 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб?єктів містобудування або їх представників, яку будують або збудували об?єкт будівництва. У зв?язку з відсутністю суб?єкта містобудування не видалось за можливе провести перевірку у відповідності до Порядку № 553. Згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» якою затверджено «Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт» будівельні роботи - роботи з нового ремонту. Відповідно до ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво", Проектна документація - це затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні рішення, а також кошториси об`єктів будівництва. Згідно з ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності». Закон України «Про основи містобудування», у статті 5 визначає, що при здійсненні містобудівної діяльності повинна бути забезпечена розробка містобудівної документації, проектів конкретних об`єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням державних стандартів, норм і правил; Відповідно до ст. 16 Закону України «Про основи містобудування», згідно якої будівельні норми, державні стандарти, норми і правила встановлюють комплекс якісних та кількісних показників і вимог, які регламентують розробку і реалізацію містобудівної документації, проектів конкретних об`єктів з урахуванням соціальних, природно-кліматичних, гідрогеологічних, екологічних та інших умов і спрямовані на забезпечення формування повноцінного життєвого середовища та якнайкращих умов життєдіяльності людини. Відповідно до ч. 5 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2)розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених ст. 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування. Згідно з ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політик у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм і правил та затверджується замовником. Основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження, технічні умови, завдання на проектування (ч.1 ст. 29 Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності»). У п. 3-4 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затверджений наказом Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житловокомунального господарства Україні від 16.05.2011 № 45, також передбачено, що для забезпечення проектування об`єкта будівництва замовник повинен надати генпроектувальнику (проектувальнику) вихідні дані на проектування. Основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування. Згідно з п. 8 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі містобудівні умови та обмеження) документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією. Однак, як зазначалося вище містобудівні умови та обмеження на проектування об?єкта за адресою [ADDRESS] не надавались. Разом з цим, п. 7.2 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» встановлено, що будівельні роботи на об?єкті будівництва мають здійснюватися на підставі декларативно-дозвільних документів на їх виконання у відповідності з вимогами законодавства. Окрім вищевикладених законодавчих приписів, ст. 34 Закону «Про регулювання містобудівної діяльності» унормовано, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єкту будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об?єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об?єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об' єктів будівництва, затверджених Кабінетом Міністрів України. Виконувати будівельні роботи, без подання відповідного повідомленння забороняється (ч. 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»). Згідно ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» дата прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об?єкта є дата реєстрації декларації про готовність об?єкта до експуатації або видачі сертифіката. Експлуатація закінчених будівництвом об?єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачене законодавством) в експлуатацію, забороняється. Вищевикладене свідчить, що прибудова спірного балкону є реконструкцією квартири [ADDRESS] , що здійснена без дозвільних документів, висновків компетентних органів, які підтверджували додержання забудовником при будівництві архітектурних, будівельних, екологічних, санітарних, протипожежних та інших норм, що ставить під загрозу надійність та безпечність експлуатації такого об?єкта. Разом з цим, згідно з вимогами п.8.14 ДБН В.3.2-2-2009 "Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт" при проектуванні реконструкції, капітальних ремонтів і перепланувань окремих квартир заборонено улаштування нових і розширення існуючих балконів і лоджій, їх скління. Одночасно, зазначеним пунктом визначено, що при проектуванні реконструкції житлових будинків допускається зміна їх фасадів, яка повинна носити системний характер, єдиний для всього будинку. Таким чином, прибудова балконів житлового будинку можлива тільки у складі проектних рішень реконструкції його фасаду в цілому, які повинні не порушувати зовнішній архітектурний вигляд будівлі. Згідно п. 9.3 ДБН В.3.2-2-2009 при проектуванні реконструкції і капітального ремонту житлових будинків або їх частин повинні бути враховані результати інженерно-геологічних вишукувань і обстежень технічного стану конструкцій. При цьому конструктивні системи повинні бути запроектовані з урахуванням вимог ДБН В. 1.2-14. Для розроблення конструктивних рішень висновок про технічний стан несучих конструкцій за матеріалами обстежень є обов?язковим. Також, п. 9.11 ДБН В.3.2-2-2009 закріплено, що можливість реконструкції житлових будинків із надбудовами і прибудовами з розбиранням існуючих і влаштуванням нових перекриттів, стін і перегородок, виконанням нових прорізів у несучих конструкціях (фундаментах, стінах, перекриттях) повинна бути підтверджена розрахунком за несучою здатністю, стійкістю, тріщиностійкістю і деформативністю усіх несучих конструкцій і будинку в цілому. Наказом Інспекції державного архітектурно-будівельного контро Департаменту територіального контролю Харківської міської ради № 480 від 20.11.2019 скасовано реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 01.03.2019 № XK 061190601195 на об?єкт «Реконструкція квартири [ADDRESS] »; декларацію про готовність об?єкта до експлуатації від 11.10.2019 № XK 141192840940 на об?єкт «Реконструкція квартири [ADDRESS] ». Статтею 179 ЖК України передбачено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" до будівництва належить нове будівництво, реконструкція, реставрація та капітальний ремонт об`єкта архітектури, реконструкція існуючих будівель і споруд в цілому або їх окремих частин, в тому числі, квартир, є видом будівництва та повинна здійснюватися відповідно до проектної документації. Статтею 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначене наступне: замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля". Виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом. Проектна документація на реконструкцію приміщень в існуючому багатоквартирному житловому будинку повинна відповідати вимогам державних будівельних норм, нормативним вимогам державних наглядових органів із забезпечення стійкості будівель, надійності їх експлуатації, протипожежної безпеки, екологічних та санітарно-гігієнічних правил і норм. Відповідно до абзацу 4 пункту 4 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 1992 року № 572, власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків і гуртожитків мають право на переобладнання і перепланування житлових і підсобних приміщень, балконів і лоджій за відповідними проектами без обмеження інтересів інших громадян, які проживають у будинку, гуртожитку, з дозволу власника будинку (квартири), власника гуртожитку (житлового приміщення у гуртожитку) та органу місцевого самоврядування, що видається в установленому порядку. Відповідно до ч. 2 ст. 383 ЦК України власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному житловому будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Відповідно до п. 6 ст. 1 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія. Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" власники квартир та нежитлових приміщень є співвласниками спільного майна багатоквартирного будинку. Згідно з ч. 1 ст. 5 даного Закону спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників. Відповідно до ч. 10 ст. 29 Закону України "Про планування та забудову територій" здійснення будівельних робіт на об`єктах містобудування без дозволу на виконання будівельних робіт або його перереєстрації, а також здійснення не зазначених у дозволі будівельних робіт вважається самовільним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно з законодавством. Згідно ч.1ст. 369 ЦК України, співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Відповідно до ст. 19 ЦК України особа має право на самозахист свого цивільного права та права іншої особи від порушень і протиправних посягань. Самозахистом є застосування особою засобів протидії, які не заборонені законом та не суперечать моральним засадам суспільства. Способи самозахисту мають відповідати змісту права, що порушене, характеру дій, якими воно порушене, а також наслідкам, що спричинені цим порушенням. Способи самозахисту можуть обиратися самою особою чи встановлюватися договором або актами цивільного законодавства. Відповідно до ч. 1 ст. 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Таким чином, реконструкція квартири [ADDRESS] в результаті якої було прибудовано балкон та змінено фасад житлового багатоквартирного будинку є самочинним будівництвом. Згідно із ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право власності набувається у порядку, визначеному законом. Частиною 2 ст. 319 ЦК України передбачено, що власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. В силу вимог ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. За приписами ст. 152 ЖК України переобладнання і перепланування житлового будинку і житлового приміщення приватного житлового фонду, не потребує отримання документів, що дають право на їх виконання лише за умови, що такі не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування. У відповідності до положень ч. 1 ст. 177 ЖК України громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках і в інших місцях загального користування. Згідно із п.7 «Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків», затверджених постановою КМУ від 08.10.1992 (зі змінами та доповненнями), власник та наймач (орендар) квартири, житлового приміщення у гуртожитку зобов`язаний: - дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; - не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, гуртожитку, порушують умови проживання громадян. Пунктом 4 ч.1 ст. 7 Закону України «Про особливості здійснення прав власності у багатоквартирному будинку», визначено, що співвласники багатоквартирного будинку зобов`язані додержуватися вимог правил утримання багатоквартирного будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, санітарних норм. Окрім цього, співвласники зобов`язані забезпечувати додержання вимог житлового і містобудівного законодавства щодо проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення приміщень або їх частин (п.6 ч.1. ст.7 Закону України «Про особливості здійснення прав власності у багатоквартирному будинку»). Відповідно до пунктів 1.4.4 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 за № 927/11207 (далі - Правила) переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, порушення вимог протипожежної безпеки та засобів протипожежного захисту, не допускається. Перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що погіршує умови експлуатації і проживання всіх або окремих громадян у будинку або квартирі, не допускається. Правилами визначено, що перепланування - до елементів перепланування жилих приміщень належать: перенесення і розбирання перегородок, перенесення і влаштування дверних прорізів, улаштування і переустаткування тамбурів, прибудова балконів на рівні перших поверхів багатоповерхових будинків. Згідно з пунктом 1.4.5 вказаних Правил для одержання дозволу на переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень їх власник або уповноважена ним особа, наймач (орендар) приміщення за згодою його власника подають до органу місцевого самоврядування заяву про надання дозволу на переобладнання або перепланування та, у разі необхідності, можуть подаватися такі документи: копія свідоцтва на право власності або договору найму (оренди) приміщення; копія поповерхових планів, завірених в установленому порядку; проект переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, погоджений в установленому порядку; згода власників, співвласників (наймачів) або уповноважених ними осіб на переобладнання та перепланування приміщень, що перебувають у їх спільній власності. Відповідно до пункту 1.4.6 Правил власник, наймач (орендар) жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення, що припустив самовільне переобладнання або перепланування, що призводить до порушення конструктивних елементів або засобів протипожежного захисту, зобов`язаний за свій рахунок привести це приміщення до попереднього стану. З вищенаведених законодавчих норм слідує висновок, що втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, переобладнання і перепланування приміщень у жилих будинках, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, без отримання дозвільних документів та згоди решти співвласників багатоквартирного житлового будинку заборонено. Будівництво спірного балкону є втручанням в несуче-огороджувальні конструкції житлового будинку, в результаті проведеної реконструкції змінено зовнішній вигляд фасаду будинку, який було спроектовано за архітектурно-планувальними завданнями та носить системний характер єдиний для всього будинку. Таким чином, при проведенні реконструкції в супереч вказаних вимог не отримано дозвільних документів, згоди балансоутримувача та решти співвласників багатоквартирного житлового будинку на проведення робіт. У відповідності до ч. 7 ст. 376 ЦК України, у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил, суд може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила будівництво. Відповідно до ст. 376 цього Кодексу вимоги про знесення самочинного будівництва інші особи можуть заявляти за умови доведеності факту порушення прав цих осіб самочинною забудовою. Закон визначає підставу для знесення об`єкта будівництва - таке має бути здійснене самочинно. Крім того, закон визначає коло суб`єктів, які повинні здійснити демонтаж - особою, яка здійснила таке самочинне будівництво або за рахунок коштів правонаступника або за рішенням органу місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету. Відповідно дост. 382 ЦК України квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного у ньому проживання. Усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче - огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав. Відповідно до п.6 ч.1ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія. З наведеного вбачається, що фасадна стіна будинку є несуче-огороджувальною конструкцією будинку, а тому вона є спільним майном багатоквартирного будинку і порушення її експлуатації без дозволу співвласників порушує їх права та інтереси. Отже, оскільки стіна як конструктивний елемент будинку - це спільна сумісна власність усіх власників квартир у багатоквартирному будинку, на будівництво балкону на несуче-огороджувальній стіні потрібна згода усіх власників квартир у багатоквартирному будинку. Позивачі та інші власники квартир у будинку [ADDRESS] є співвласниками міжповерхових перекриттів, несуче-огороджувальної стіни. Таким чином, дії з реконструкції, а саме влаштування балкону до квартири [ADDRESS] у вказаному будинку порушують права та законні інтереси позивачів як співвласників будинку за адресою [ADDRESS] . Відповідно до ч. 2ст. 383 ЦК України власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному житловому будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Згідно із ст. 13 Конституції України власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. Відповідно до ч.1ст. 5 Закону України «Про особливості здійснення прав власності у багатоквартирному будинку» спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників. Таким чином, самовільне збільшення квартири шляхом прибудови балкону не відповідає вимогам законодавства, оскільки несуче - огороджувальні конструкції будинку є спільним майном його співвласників, відтак, окремий співвласник не має права самостійно здійснювати вручання та їх зміну. З урахуванням наведених норм закону здійснена реконструкція спірного балкону з втручанням в конструкції будинку, суперечить правам співвласників багатоквартирного будинку. З огляду на вищезазначене, було здійснено самочинну реконструкцію балкону, без погодженої проектної документації та погодження з учасниками спільної власності, враховуючи відсутність в матеріалах справи дозволів на проведення будівельних робіт на зовнішній стіні багатоквартирного житлового будинку, а відтак, власник квартири, до якої прибудовано балкон зобов`язаний привести фасад будівлі в стан, що існував до проведення самочинного будівництва. Згідно ст. ст.12,81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставі своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Відповідно до ч. 1 п. 1 ч. 2 ст.76, ч. 1,2ст.77, ч. 1 ст.95 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема письмовими, речовими і електронними доказами. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Суд постановляє рішення в межах заявлених ними вимог і на підставі наданих сторонами доказів. При цьому, суд зазначає, що позивачами некоректно викладено прохальну частину позовної заяви, а саме зобов`язати знести самочинну споруду (балкон) на рівні другого поверху квартири [ADDRESS] , при цьому з позовної заяви та матеріалів справи вбачається , що спірний балкон прибудовано до квартири [ADDRESS] , що знаходиться поверхом вище квартири [ADDRESS] , яка належить позивачам. Суд вважає, що належний спосіб захисту прав та законних інтересів позивачів, в даному випадку є зобов`язання власника [PERSON] привести фасадний вигляд належної їй квартири [ADDRESS] до стану, що існував до здійснення самочинного будівництва (реконструкції балкону), шляхом демонтажу (знесення) конструкцій, використаних для влаштування балкону у квартирі [ADDRESS] , тобто до характеристик раніше існуючого фасаду будинку, який носив системний характер єдиний для всього будинку. Таким чином, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). На підставі викладеного вище,

Outcome: partial