Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-20 00:00:00

Зміст позовних вимог У серпні 2022 року [PERSON] звернувся з позовом до [PERSON] та [PERSON] про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. З урахуванням заяв позивача про залучення співвідповідача [PERSON] та нової редакції позовної заяви позивач просить стягнути солідарно з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] майнову шкоду, спричинену залиттям квартири [ADDRESS] у сумі 75100,00 грн, яка складається з: 72600,00 грн вартості завданого матеріального збитку, згідно з висновком оцінювача про об`єкт незалежної оцінки; 2500,00 грн вартості послуг з проведення незалежної оцінки вартості матеріального збитку, а також просить стягнути моральну шкоду у розмірі 15 000,00 грн. Позивач також просить суд покласти на відповідачів судові витрати, в тому числі витрати на правову допомогу. Позовні вимоги мотивовані тим, що [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS] . 24 листопада 2021 року орієнтовно о тринадцятій годині в будинку [ADDRESS] відбулося залиття вищевказаної квартири. У зв`язку з чим, позивачем були викликані працівники житлово-експлуатаційної дільниці задля припинення затоплення, встановлення причин такої аварійної ситуації та фіксування факту й наслідків даної події. Пізніше, в день затоплення квартири, на місце події також прибула [PERSON] , яка надала доступ до своєї квартири [ADDRESS] , а також була у квартирі позивача в день затоплення та особисто бачила якість ремонту квартири позивача, яка зазнала пошкоджень та наслідки такого затоплення. 06 грудня 2021 року, за результатами огляду працівниками ЖЕД-319, було складено акт, в якому зазначено, що причиною залиття квартири позивача стали протиправні дії мешканців квартири [ADDRESS] (квартири, що знаходиться поверхом вище). Зокрема, як вбачається з даного акту, у квартирі [ADDRESS] було виконано перепланування, а саме - встановлено прилад опалення на лоджії, який тріснув між секціями, що і призвело до залиття квартири [PERSON] . Бажаючи вирішити спір виключно в позасудовому порядку, [PERSON] неодноразово спілкувався з [PERSON] щодо відшкодування завданих збитків, проте жодної конструктивної пропозиції компенсувати завдану матеріальну шкоду та коштів від [PERSON] чи від інших власників квартири позивач не отримав. [PERSON] звернувся до суб`єкта оціночної діяльності для отримання послуг з проведення незалежної оцінки майнових прав. Між позивачем та приватним підприємством «Експертзабезпечення» 07 червня 2022 року було укладено Договір № 1386 на проведення незалежної оцінки. Вартість послуг становить 2 500,00 грн. 16 червня 2022 року оцінювачами ПП «Експертзабезпечення» на виконання вищевказаного договору було виготовлено Звіт про незалежну оцінку майнових прав. Відповідно до висновку оцінювача про об`єкт незалежної оцінки ринкова вартість матеріального збитку становить 72 600,00 грн без ПДВ. У зв`язку з тим, що протягом восьми місяців врегулювати спірну ситуацію не вдалося за можливе, 29.07.2022 позивачем було направлено на адреси відповідачів досудові листи-вимоги про відшкодування завданих збитків. Однак, з невідомих для [PERSON] причин, листи та адвокатські запити були проігноровані в повному обсязі співвласниками квартири, з якої відбулось затоплення. Позивач вказує, що залиттям квартири порушений звичний спосіб його життя та його близьких, оскільки він щоденно з дня залиття його квартири вимушений був докладати додаткових зусиль для усунення наслідків затоплення. Позивач стверджує, що діями/бездіяльністю відповідачів йому було спричинено значної моральної шкоди, адже весь період намагання поновити порушені права, життя позивача було перенасичене негативними емоціями та психічними переживаннями. Понесені моральні втрати призвели до позбавлення позивачем можливостей реалізації своїх звичок і бажань, які він міг би реалізувати не витрачаючи часу на захист своїх порушених прав у позасудовому та вже у судовому порядку. враховуючи присутність психологічно травмуючого фактору (неправомірних дій Відповідачів, що пов`язані з затопленнями квартири позивача та перебувають в причинно-наслідковому зв`язку з їх діями), користуючись принципами розумності та справедливості, розмір моральної шкоди позивач оцінює в 15 000,00 грн. Рух справи Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 06 вересня 2022 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у цивільній справі; визначено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Витребувано від Деснянського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) засвідчену належним чином копію актового запису про реєстрацію народження [PERSON] . 19.09.2022 Деснянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) надіслано копію актового запису про народження та повний витяг з Деснянського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) щодо актового запису про народження [PERSON] , [INFO] , складеного відділом 04.08.2011 за № 2128. 04.11.2022 представником позивача подано клопотання про залучення співвідповідача, в якому він просить залучити до участі у справі як співвідповідача [PERSON] . Ухвалою суду від 10 листопада 2022 року заяву представника [PERSON] - адвоката Масехи Богдана Олеговича про залучення співвідповідача - задоволено. Залучено до участі у справі № 754/7165/22 як співвідповідача [PERSON] , [INFO] . 23.11.2022 представником позивача подано заяву про зміну предмета позову та нову редакцію позовної заяви. 23.02.2023 представником відповідача - 2 подано клопотання про призначення експертизи. 09.03.2023 представником позивача подано заперечення на клопотання про призначення експертизи. Ухвалою суду від 09.03.2023, занесеною до протоколу судового засідання прийнято до розгляду заяву позивача про зміну предмета позову та нову редакцію позовної заяви. Ухвалою суду від 09.03.2023 призначено у цивільній справі № 754/7165/22 судову будівельно-технічну експертизу. Проведення судової експертизи доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. Оплату за проведення судової експертизи у справі покладено на відповідача-2 - [PERSON] . 18.07.2023 на адресу суду від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшов лист з висновком № 8527/23-43 від 13.07.2023 та матеріали цивільної справи № 754/7165/22. Ухвалою суду від 19 липня 2023 рокупоновлено провадження у справі. 03.10.2023 представником позивача подано заяву про надання доказів на підтвердження розміру судових витрат. Ухвалою суду від 04 жовтня 2023 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті. У судовому засіданні 21 листопада 2023 року позивач підтримав позовні вимоги та просив суд їх задовольнити. Сторона відповідачів заперечували щодо задоволення позовних вимог. Фактичні обставини справи, встановлені судом [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS] на підставі договору дарування квартири від 07.08.2014, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу - Кузьменко Ю.В. з одночасною реєстрацією в реєстрі за № 184. 06 грудня 2021 року за результатами огляду працівниками ЖЕД-319 було складено акт, яким встановлено, що 24 листопада 2021 року в будинку [ADDRESS] сталося залиття квартири [ADDRESS] . Квартира [ADDRESS] розташована на 6 поверсі 16-22 поверхового будинку серії АППС, 2006 року забудови. Після залиття в квартирі [ADDRESS] пошкоджено опоряджувальні роботи, а саме: - кухня - на стелі пошкоджено фарбування водними сумішами декоративної штукатурки - 2,3 м.кв., на стінах пошкоджено фарбування водними сумішами - 1,0 м.кв. та частково відшарувалась шпаклівка, намок та деформувався ламінат на підлозі - 4 дошки, пошкоджено фарбування водними сумішами на дверному укосі - 0,15 м.кв., частково пошкоджена стільниця; - коридор на стінах пошкоджено фарбування водними сумішами - 0,1 м.кв., намок та деформувався ламінат на підлозі - 1 дошка, туалет - намокла та деформувалась дверна коробка в нижній частині. При огляді сантехнічного обладнання в квартирі [ADDRESS] , яка розташована вище поверхом, працівниками ЖЕД-319 виявлено наступне: мешканцями квартири виконано перепланування, а саме: встановлено прилад опалення на лоджії, який тріснув між секціями. Відповідно до висновку у вказаному акті причиною залиття став прилад опалення винесений на лоджію, який тріснув. З інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 308103047 від 24.08.2022 вбачається, що квартира за адресою: [ADDRESS] належить на праві спільної часткової власності: [PERSON] - 1/6 частки, [PERSON] - 1/6 частки, [PERSON] - 2/3 частки. З актового запису про народження № 2128 від 04.08.2011 вбачається, що [PERSON] - [INFO] , батьком є [PERSON] , а матір`ю - [PERSON] . З матеріалів справи вбачається та не заперечується сторонами, що позивач звертався до відповідачів щодо компенсації завданих йому збитків у зв`язку з залиттям, однак домовленості між сторонами досягнуто не було. 07 червня 2022 року між позивачем та приватним підприємством «Експертзабезпечення» було укладено Договір № 1386 на проведення незалежної оцінки, вартість послуг 2500,00 грн. Відповідно до Звіту про незалежну оцінку майнових прав від 16 червня 2022 року ринкова вартість матеріального збитку становить: 72 600,00 грн без ПДВ. Згідно з висновком експерта № 8527/23-43 від 13.07.2023 за результатами проведення будівельно-технічної експертизи у цивільній справі № 754/7165/22 вартість ремонтно-відновлювальних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди) та вартість ремонтно-будівельних робіт для усунення наслідків залиття квартири [ADDRESS] , згідно з даними візуально-інструментального обстеження та наданих матеріалів, станом на час проведення дослідження, становить 61256,40 грн. Щодо стягнення матеріальної шкоди, завданої залиттям Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч. 1 ст. 4 ЦПК України). Відповідно до положень статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до положень статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Відповідно до положень статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власність зобов`язує. Відповідно до положень статті 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно із статтею 382 ЦК України квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного у ньому проживання. Усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав. Відповідно до п. 7 «Правил користування приміщеннями житлових будинків», затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 24 серпня 2006 року № 45, власник та наймач (орендар) квартири зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг; проводити за власні кошти ремонт квартири (наймач (орендар) згідно з договором найму (оренди); забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання. Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій визначено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, типовий зразок якого міститься у Правилах. Додатком 4 до вказаних Правил встановлено форму акта, з якої вбачається, що в ньому повинно бути відображено: дату складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Аналізуючи наданий акт від 16.12.2021 встановлено, що він відповідає типовому зразку, що міститься у Правилах. Факт залиття квартири позивача відповідачами не заперечується. У постановах від 21 листопада 2018 року у справі № 201/4115/16-ц та від 23 липня 2018 року у справі № 595/215/17-ц Верховний Суд зазначив, що відповідно до статей 1166, 1187 ЦК України шкода, завдана особі чи майну фізичної або юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала. Обов`язок відшкодувати завдану шкоду виникає у її завдавача за умови, що дії останнього були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. З огляду на презумпцію вини завдавача шкоди (частина друга статті 1166 ЦК України) відповідач звільняється від обов`язку відшкодувати шкоду (у тому числі і моральну шкоду), якщо доведе, що шкоду було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого (частина п`ята статті 1187 ЦК України, пункт 1 частини другої статті 1167 ЦК України). Потерпілий подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду. Враховуючи, що відповідачами не спростовано той факт, що залиття квартири, яка є власністю позивача, сталося не з їх вини, суд приходить до висновку про правомірність покладення на них обов`язку з відшкодування шкоди, завданої позивачу. Оскільки звіт про незалежну оцінку майнових прав від 16 червня 2022 року, наданий стороною позивача, за своєю суттю не є висновком експерта, підготовленим на замовлення учасника справи, як передбачає ч. 3 ст. 102 ЦПК України, а оцінювач не є судовим експертом, не повідомлявся про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок відповідно до ч. 7 ст. 102 ЦПК України, тому суд не бере його до уваги. Натомість, суд враховує як належний і допустимий доказ висновок судового експерта № 8527/23-43 від 13.07.2023, згідно з яким розмір завданої позивачу шкоди становить 61256,40 грн. Вказана сума підлягає стягненню з відповідачів на користь позивача, однак з урахуванням часток кожного з відповідачів у нерухомому майні. Так, з [PERSON] слід стягнути 10209,40 грн (1/6 частки), з [PERSON] - 40837,60 грн (2/3 частки) та солідарно з [PERSON] та [PERSON] як законних представників малолітньої [PERSON] , [INFO] , - 10209,40 грн (1/6 частки). Щодо стягнення моральної шкоди Відповідно до ч. 1, 2 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Тлумачення статті 23 ЦК України свідчить, що вона є нормою, яка має поширюватися на будь-які цивільно-правові відносини, в яких тій чи іншій особі було завдано моральної шкоди. Це, зокрема, підтверджується тим, що законодавець вживає формулювання «особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав». Тобто можливість стягнення компенсації моральної шкоди ставиться в залежність не від того, що це передбачено нормою закону або положеннями договору, а від порушення цивільного права особи (постанова Верховного Суду від 16 червня 2022 року у справі № 569/20510/19 та від 01 березня 2023 року у справі № 496/1691/19). Абзац другий частини третьої статті 23 ЦК України, у якому вжитий термін «інші обставини, які мають істотне значення» саме тому і не визначає повний перелік цих обставин, оскільки вони можуть різнитися залежно від ситуації кожного потерпілого, особливості якої він доводить суду. Обсяг немайнових втрат потерпілого є відкритим, і в кожному конкретному випадку може бути доповнений обставиною, яка впливає на формування розміру грошового відшкодування цих втрат. Розмір відшкодування моральної шкоди перебуває у взаємозв`язку з фізичним болем, моральними стражданнями, іншими немайновими втратами, яких зазнала потерпіла особа, а не із виключністю переліку та кількістю обставин, які суд має врахувати (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 29 червня 2022 року в справі № 477/874/19 (провадження № 14-24цс21). Гроші виступають еквівалентом моральної шкоди. Грошові кошти, як загальний еквівалент всіх цінностей, в економічному розумінні «трансформують» шкоду в загальнодоступне вираження, а розмір відшкодування «обчислює» шкоду. Розмір визначеної компенсації повинен, хоча б наближено, бути мірою моральної шкоди та відновлення стану потерпілого. При визначенні компенсації моральної шкоди складність полягає у неможливості її обчислення за допомогою будь-якої грошової шкали чи прирівняння до іншого майнового еквіваленту. Тому грошова сума компенсації моральної шкоди є лише ймовірною, і при її визначенні враховуються характер правопорушення, глибина фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступінь вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, інші обставин, які мають істотне значення, вимоги розумності і справедливості (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року в справі № 487/6970/20). При цьому, Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року). При визначенні грошової компенсації моральної шкоди, з урахуванням засад розумності та справедливості, характеру правопорушення, глибини душевних страждань позивача суд дійшов висновку про стягнення з відповідачів на користь позивача відшкодування моральної шкоди у загальному розмірі 4 000,00 грн, а саме з [PERSON] слід стягнути 1000,00 грн (1/6 частки), [PERSON] - 2000,00 грн (2/3 частки) та солідарно з [PERSON] та [PERSON] як законних представників малолітньої [PERSON] , [INFO] , - 1000,00 грн (1/6 частки). Щодо судових витрат Відповідно ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, серед іншого, належать витрати на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Оскільки судом не прийнято до уваги наданий позивачем звіт від 16 червня 2022 року, то витрати позивача в сумі 2500,00 грн не підлягають стягненню з відповідачів. Частиною третьою статті 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема на професійну правничу допомогу. Згідно з ч. 2 ст. 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі № 826/1216/16 (провадження № 11-562ас18) зроблено висновок, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних і з наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Також, Велика Палата Верховного Суду вказувала на те, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (додаткова постанова Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц, провадження № 14-382цс19 та постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 травня 2020 року у справі № 904/4507/18, провадження № 12-171гс19). Позивачем заявлено до стягнення з відповідачів витрати на правову допомогу в сумі 44 250,00 грн. На підтвердження вказаних витрат в матеріалах справи міститься договір про надання правничої (правової) допомоги № 25/11/2021-1 від 25.11.2021 між адвокатським об`єднанням «ЛЕЗО» та позивачем (клієнтом), додаткова угода № 1 від 25.11.2021 до вказаного договору, за умовами якої клієнт доручає, а адвокатське об`єднання приймає на себе зобов`язання щодо надання усіма законними методами та способами правничої (правової) допомоги клієнту у досудовому врегулюванні та судовому спорі з власником/співвласниками квартири [ADDRESS] внаслідок затоплення ними квартири, яка належить на праві власності клієнту (щодо відшкодування завданого збитку, майнової та моральної шкоди тощо та будь-якими іншими завданнями клієнта в межах даних правовідносин). Також сторони дійшли згоди, що клієнт здійснює оплату за надану правничу (правову) допомогу протягом 10-ти (десяти) днів з моменту повного виконання рішення суду (отримання повної суми коштів на рахунок клієнта), або ж добровільної сплати на відповідний рахунок клієнта, якщо інше не буде обумовлене сторонами шляхом підписання відповідної додаткової угоди. Згідно з актом № 1 від 26.08.2022 надано адвокатським об`єднанням «ЛЕЗО» надано позивачу послуги на загальну суму 39750,00 грн. Дослідивши вказаний акт суд, виходячи з критерію реальності, вважає, що адвокатські послуги на суму 20250,00 грн підлягають відшкодуванню позивачу, а саме за надання усної консультації клієнту щодо обов`язкових та необхідних для здійснення ним дій з фіксування факту затоплення, майнового збитку тощо; отримання витягу з Державного реєстру обтяжень рухомого майна та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо квартири [ADDRESS] ; підготовка позовної заяви про відшкодування майнової та моральної шкоди; підготовка клопотання про витребування доказів. Також до матеріалів справи стороною позивача додано акт № 2 від 02.10.2023, згідно з яким позивачу надано послуги на загальну суму 4500,00 грн. Суд вважає послуги зазначені в акті реальними та обґрунтованими у зв`язку з чим вони підлягають стягненню з відповідачів на користь позивача. Таким чином на користь позивача підлягає відшкодування витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 24750,00 грн, а саме з [PERSON] слід стягнути 4125,00 грн (1/6 частки), [PERSON] - 16500,00 грн (2/3 частки) та солідарно з [PERSON] та [PERSON] як законних представників малолітньої [PERSON] , [INFO] , - 4125,00 грн (1/6 частки). Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: partial