Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-08 00:00:00

07.11.2023 [PERSON] звернулася до Корольовського районного суду м.Житомира із заявою та просить видати обмежувальний припис стосовно [PERSON] на строк шість місяців та визначити тимчасові обмеження його прав, а саме заборонити [PERSON] перебувати за місцем проживання [PERSON] та їх малолітнього сина [PERSON] за адресою: [ADDRESS] ; заборонити [PERSON] строком на шість місяців наближатися на відстань менше ніж 500 метрів до місця проживання [PERSON] за адресою: [ADDRESS] ; заборонити [PERSON] вести листування, телефонні переговори з [PERSON] або контактувати з нею через інші засоби зв`язку особисто та через третіх осіб; заборонити [PERSON] строком шість місяців особисто і через третіх осіб розшуковувати [PERSON] , якщо вона за власним бажанням перебуває у місці невідомому [PERSON] , переслідувати її та в будь-який спосіб спілкуватися з нею. В обґрунтування заяви зазначає, що 09.06.2012 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Житомирського міського управління юстиції зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , актовий запис № 634. Від подружнього життя сторони мають малолітнього сина - [PERSON] , [INFO] . У зв`язку з постійним психологічним насиллям зі сторони [PERSON] та не приязними стосунками між сторонами заявник була змушена звернутись до Корольовського районного суду м. Житомира з позовною заявою про розірвання шлюбу. 03.08.2023 року рішенням суду шлюб між сторонами розірвано. Однак навіть після розірвання шлюбу колишній чоловік постійно приходить за місцем проживання заявника за адресою: [ADDRESS] , що на праві власності належить заявнику, та здійснює психологічний тиск відносно заявника та їх спільного сина. Він постійно погрожує фізичною розправою. Для захисту життя заявник була змушена з`їхати зі свого будинку і винаймати окреме житло, але [PERSON] вистежив заявника та погрожував фізичною розправою. На разі заявник є жертвою домашнього насилля і змушена звернутись до суду для захисту своїх прав шляхом винесення обмежувального припису відносно [PERSON] , оскільки заявник боїться за своє життя та здоров`я. Відносно [PERSON] неодноразово складались протоколи про домашнє насилля та термінові обмежувальні заборонні приписи. 16.12.2022 року суддя Корольвського районного суду м. Житомира Янчук Н.П. розглянувши матеріали, які надійшли з Житомирського РУП, про притягнення до адміністративної відповідальності [PERSON] , [INFO] , визнала його винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173 КУпАП. 17.10.2023 року суддя Корольовського районного суду м. Житомира розглянувши матеріали, які надійшли з Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, про притягнення до адміністративної відповідальності [PERSON] ,. [INFO] , визнала його винним у вчиненні відносно заявника адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.173-2 КУпАП. Як вбачається з копії договору дарування частини домоволодіння від 23.01.2018 року будинок, у якому проживає заявник та спільна дитина сторін належить заявнику на праві власності. Зазначає, що відносно [PERSON] неодноразово видавалися обмежувальні приписи, а саме:серії АА160684 від 18.09.2022 термін заборонного припису винесено строком на 10 діб, який починає діяти з 18.09.2022 і по 28.09.2022;серії АА № 294083 від 02.10.2022 термін заборонного припису винесено строком на 3 доби, який починає діяти з 02.10.2022 по 05.10.2022;серії АА №160764 від 05.10.2022 термін заборонного припису винесено строком на 10 діб, який починає діяти з 05.10.2022 по 15.10.2022; серії АА №344930 від 06.10.2022 термін заборонного припису винесено строком на 3 доби, який починає діяти з 06.10.2022 по 16.10.2022. [PERSON] за адресою спільного проживання здійснював відносно заявника домашнє насилля психологічного характеру. З них слідує, що кривдник навіть до закінчення дії термінового заборонного припису продовжував свої діяння, які виражаються у систематичних образах, погрозах різного характеру, що призвели до того, що заявник постійно перебуває у психологічному стресі, який не дає заявнику нормально жити. Заявник живе у постійному страху і стресі. Дані вчинки [PERSON] впливають не тільки на заявника, а і на малолітнього сина - [PERSON] , [INFO] . Зі змісту постанови Корольовського районного суду від 19.12.2022 року вбачається, що справи № 3/296/82906/22, 296/86836/22, №3/296/2908/22, 296/6838/22 об`єднано в одне провадження та присвоєно номер № 3/296/2906/22, 296/6836/22. Судом встановлено, що 02.10.2022 о 17:30 та 05.10.2022 о 19:10 за адресою: [ADDRESS] [PERSON] вчиняв сімейний конфлікт відносно своєї дружини [PERSON] , висловлюючись відносно неї словами образ, чим вчинив правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП. За результатами розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення [PERSON] визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП. Пізніше, суддею Корольовського районного суду винесено постанову від 17.10.2023 року. З якої вбачається, що [PERSON] 03.08.2023 року о 14:40, перебуваючи за місцем свого проживання за адресою: [ADDRESS] вчиняв домашнє насильство відносно своєї колишньої дружини [PERSON] , словесно ображав її та погрожував їй фізичною розправою, чим міг завдати шкоду психологічному здоров`ю [PERSON] . Дане правопорушення було вчинено повторно протягом року. [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.173-2 КУпАП. Враховуючи наведені вище обставини [PERSON] систематично вчиняє домашнє насильство щодо заявника. За таких обставин є висока вірогідність продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, тому заявник просить заяву задовольнити. Ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира від 08.11.2023 відкрито провадження у справі у порядку окремого провадження (а.с.24). Заявник та представник заявника у судове засідання не з`явилися, згідно поданої заяви представник заявника просить розглянути справу у їх відсутність, вимоги заяви підтримують та просять задовольнити з викладених у ній підстав (а.с.29). Заінтересована особа у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлявся належним чином, а саме шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України з огляду на термін розгляду даної категорії справ та телефонограмою (а.с.25, 26, 28). Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.350-5 ЦПК України справа про видачу обмежувального припису розглядається судом за участю заявника та заінтересованих осіб. У разі якщо участь заявника становить загрозу подальшої дискримінації чи насильства для нього, справа може розглядатися без його участі. Неявка належним чином повідомлених заінтересованих осіб не перешкоджає розгляду справи про видачу обмежувального припису. Суд розглядає справу про видачу обмежувального припису не пізніше 72 годин після надходження заяви про видачу обмежувального припису до суду. Зважаючи на те, що заінтересована особа [PERSON] був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України та телефонограмою, суд вважає за можливе здійснювати розгляд справи за його відсутності. Дослідивши та оцінивши письмові докази у справі в їх сукупності, суд приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Встановлено, що заявнику по справі на праві спільної часткової власності належить квартира [ADDRESS] , що підтверджується договором дарування частини домоволодіння від 23.01.2018 року та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с.10-11, зворотній бік а.с.11, а.с.12). Факт того, що [PERSON] вчиняє психологічне та фізичне насильство відносно своєї колишньої дружини [PERSON] підтверджується винесеними терміновими заборонними приписами стосовно кривдника, а саме терміновий заборонний припис стосовно кривдника від 18.09.2022 року серії АА №160684 терміном на 10 діб з встановленими обмеженнями: зобов`язано залишити місце проживання (перебування) постраждалої особи, заборонено вхід та перебування у місці проживання (перебування) постраждалої особи, заборонено у будь - який спосіб контактувати з постраждалою особою (а.с.13); терміновий заборонний припис стосовно кривдника від 02.10.2022 серії АА №294083 терміном на 3 доби з встановленими обмеженнями: заборонено у будь - який спосіб контактувати з постраждалою особою (а.с.16); терміновий заборонний припис стосовно кривдника від 05.10.2022 серії АА №160764 терміном на 10 діб з встановленими обмеженнями: зобов`язано залишити місце проживання (перебування) постраждалої особи, заборонено вхід та перебування у місці проживання (перебування) постраждалої особи, заборонено у будь - який спосіб контактувати з постраждалою особою (а.с.15); терміновий заборонний припис стосовно кривдника від 06.10.2023 серії АА №344930 терміном на 10 діб з встановленими обмеженнями: зобов`язано залишити місце проживання (перебування) постраждалої особи, заборонено вхід та перебування у місці проживання (перебування) постраждалої особи, заборонено у будь - який спосіб контактувати з постраждалою особою (а.с.14). Відповідно до постанови Корольовського районного суду м.Житомира від 16.12.2022 року у справі № 296/6836/22; 3/296/2906/22 визнано [PERSON] винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, та згідно ст.22 КУпАП звільнено від відповідальності, передбаченої ч.1 ст.173-2 КУпАП, обмежившись усним зауваженням (а.с.18). Статтею 3 Конституції України визначено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Згідно ст.27 Конституції України кожен має право захищати своє життя і здоров`я, життя і здоров`я інших людей від протиправних посягань. Відповідно до ч.1 ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Згідно ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Спірні правовідносини регулюються Законом України "Про запобігання та протидію домашньому насильству", який визначає організаційно-правові засади запобігання та протидії домашньому насильству, основні напрями реалізації державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, спрямовані на захист прав та інтересів осіб, які постраждали від такого насильства. Враховуючи положення Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" обмежувальний припис за своєю суттю не є заходом покарання особи (на відміну від норм, закріплених у КУпАП та КК України), а є тимчасовим заходом, виконуючим захисну та запобіжну функцію і направленим на попередження вчинення насильства та забезпечення першочергової безпеки осіб, з огляду на наявність ризиків, передбачених вищезазначеним законом, до вирішення питання про кваліфікацію дій кривдника та прийняття стосовно нього рішення у відповідних адміністративних або кримінальних провадженнях. Відповідно до ч.2 ст.3 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання поширюється на таких осіб: 1) подружжя; 2) колишнє подружжя; 3) наречені; 4) мати (батько) або діти одного з подружжя (колишнього подружжя) та інший з подружжя (колишнього подружжя); 5) особи, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у шлюбі між собою, їхні батьки та діти; 6) особи, які мають спільну дитину (дітей); 7) батьки (мати, батько) і дитина (діти); 8) дід (баба) та онук (онука); 9) прадід (прабаба) та правнук (правнучка); 10) вітчим (мачуха) та пасинок (падчерка); 11) рідні брати і сестри; 12) інші родичі: дядько (тітка) та племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри, двоюрідний дід (баба) та двоюрідний онук (онука); 13) діти подружжя, колишнього подружжя, наречених, осіб, які мають спільну дитину (дітей), які не є спільними або всиновленими; 14) опікуни, піклувальники, їхні діти та особи, які перебувають (перебували) під опікою, піклуванням; 15) прийомні батьки, батьки-вихователі, патронатні вихователі, їхні діти та прийомні діти, діти-вихованці, діти, які проживають (проживали) в сім`ї патронатного вихователя. Згідно ч.ч.2, 3, 4 ст.26 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" визначено, що обмежувальним приписом визначаються один чи декілька таких заходів тимчасового обмеження прав кривдника або покладення на нього обов`язків: 1) заборона перебувати в місці спільного проживання (перебування) з постраждалою особою; 2) усунення перешкод у користуванні майном, що є об`єктом права спільної сумісної власності або особистою приватною власністю постраждалої особи; 3) обмеження спілкування з постраждалою дитиною; 4) заборона наближатися на визначену відстань до місця проживання (перебування), навчання, роботи, інших місць частого відвідування постраждалою особою; 5) заборона особисто і через третіх осіб розшукувати постраждалу особу, якщо вона за власним бажанням перебуває у місці, невідомому кривднику, переслідувати її та в будь-який спосіб спілкуватися з нею; 6) заборона вести листування, телефонні переговори з постраждалою особою або контактувати з нею через інші засоби зв`язку особисто і через третіх осіб. Рішення про видачу обмежувального припису або про відмову у видачі обмежувального припису приймається на підставі оцінки ризиків (оцінювання вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті постраждалої особи). Обмежувальний припис видається на строк від одного до шести місяців. Згідно ст.350-6 ЦПК України розглянувши заяву про видачу обмежувального припису, суд ухвалює рішення про задоволення заяви або відмову в її задоволенні. У разі задоволення заяви суд видає обмежувальний припис у вигляді одного чи декількох заходів тимчасового обмеження прав особи, яка вчинила домашнє насильство, передбачених Законом України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" на строк від одного до шести місяців. Під час вирішення питання про наявність підстав для видачі обмежувального припису суди мають встановлювати, яким формам домашнього насильства піддавався заявник, та оцінювати ризики продовження у майбутньому домашнього насильства у будь-якому його прояві. Такий висновок зробив Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду в постанові від 21.11.2018 року по справі № 756/2072/18. Статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб. Таким чином, зважаючи на триваючий та системний характер протиправних дій [PERSON] , суд вважає доведеним ризик продовження останнім таких дій по відношенню до заявниці, тому для запобігання ризику продовження таких дій щодо [PERSON] та з метою захисту її прав і свобод вважає за необхідне видати обмежувальний припис. Відповідно до ч.3 ст.350-5 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи про видачу обмежувального припису, суд відносить на рахунок держави. Згідно ч.4 ст.350-6 ЦПК України рішення суду про видачу обмежувального припису підлягає негайному виконанню, а його оскарження не зупиняє його виконання. Відповідно до ч.2 ст.350-8 ЦПК України про видачу або продовження обмежувального припису суд не пізніше наступного дня з дня ухвалення рішення повідомляє уповноважені підрозділи органів Національної поліції України за місцем проживання (перебування) заявника для взяття особи, стосовно якої видано або продовжено обмежувальний припис, на профілактичний облік, а також районні, районні у містах Києві і Севастополі державні адміністрації та виконавчі органи сільських, селищних, міських, районних у містах рад за місцем проживання (перебування) заявника.

Outcome: approved