Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-01 00:00:00

У грудні 2022 року позивач звернувся до суду з позовною заявою, якою просить визначити [PERSON] , [INFO] , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] , [INFO] , терміном в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина у вигляді житлового будинку з надвірними будівлями та земельної ділянки за адресою [ADDRESS] . Позивач є спадкоємцем першої черги після смерті померлої. Крім того, 27.04.2016 року матір`ю позивача було складено заповіт зареєстрований у Спадковому реєстрі під №58909392 та засвідчений приватним нотаріусом Колос Н.В. Вказує, що не мав можливості звернутись із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом 6-місячний термін, оскільки настання смерті матері співпало із введенням указом Президента України воєнного стану в Україні із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, що значно вплинуло на психо - емоційний стан та стан здоров`я позивача. Нотаріусом повідомлено позивачу про неможливість прийняття спадщини через пропущені ним строки для прийняття спадщини, в зв`язку з чим необхідно звернутись до суду із позовом про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 19.12.2022 року відкрито провадження та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. 01.03.2023 року ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда витребувано від приватного нотаріуса Колос Н.В. належним чином завірену копію спадкової справи та інформацію, які надійшли до суду 29.03.2023 року. Представником відповідача 21.03.2023 року подано відзив на позовну заяву, яким у задоволенні позовних вимог просив відмовити. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 16.08.2023 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті в судовому засіданні. В судове засідання позивач не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся, через канцелярію суду подав заяву щодо розгляду справи у його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, повідомлявся судом про час та місце розгляду справи. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України). Судом встановлено, що [PERSON] є сином [PERSON] , що підтверджено копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого 09.01.1964 року. Приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Колос Н.В. 27.04.2016 року посвідчено заповіт, згідно якого [PERSON] на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: усі її права та обов`язки, які їй належать на момент складання заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть належати їй у майбутньому та усе її майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті і на що згідно з законом матиме право, у тому числі і належні їй на праві власності житловий будинок з надвірними будівлями та земельну ділянку на якій він розташований, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] заповіла своєму сину [PERSON] , [INFO] , а на випадок його смерті до відкриття спадщини, відмови від прийняття спадщини або не прийняття спадщини заповіла [PERSON] , [INFO] і [PERSON] , [INFO] в рівних частках кожному. [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданого 10.12.2021 року Відділом державної реєстрації смерті у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), актовий запис 4208. Позивач звернувся із заявою до приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Колос Н.В. щодо роз`яснення порядку прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] . 12.12.2022\~року за\~вих.\~№125/01-16приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Кіровоградської області роз`яснено позивачу, що вирішити питання щодо спадкування не є можливим у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Як вбачається з інформаційних довідок із спадкового реєстру № 71962462 інформація про заведену спадкову справу після смерті [PERSON] відсутня. Спір виник з приводу надання додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно ст.ст.1268, 1269, 1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. За ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини, згідно ч. 2 ст. 1220 ЦК України є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, тому часом відкриття спадщини є день смерті [PERSON] , тобто [INFO] . Тому, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Позивач не проживав постійно із спадкодавцем, тому повинен був прийняти спадщину шляхом подачі заяви до нотаріальної контори про її прийняття або відмовитися від спадщини шляхом подачі заяви про відмову від її прийняття у шестимісячний строк, тобто до 10.06.2022 року. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Подібна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 11.07.2018 року у справі № 381/4482/16-ц, від 11.11.2020 року у справі № 750/262/20. Указом Президента України введено воєнний стан в Україні із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України. Постановою Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 року № 719 визначено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж 4 місяці. Частина 1 ст. 15 ЦК України закріплює право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Положення цієї статті базуються на нормах Конституції України, які закріплюють обов`язок держави забезпечувати захист: прав усіх суб`єктів права власності і господарювання (стаття 13), захист прав і свобод людини і громадянина судом (частина перша статті 55). В обґрунтування поважності пропущення строку для подання заяви позивач посилається на тривалу хворобу. В матеріалах справи наявні епікриз із медичної карти амбулаторного хворого щодо перебування [PERSON] у стаціонарі із 07.06.2022 року по 17.06.2022 року, епікриз із медичної карки стаціонарного хворого №4769/1658 (кардіологічне відділення) від 09.11.2022 року. Таким чином, оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності та співставленні, належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також їх достатності і взаємному зв`язку, суд приходить до висновку, що позивачем доведено об`єктивні, істотні труднощі на вчинення дій щодо прийняття спадщини, які носять поважний характер, через що останній вчасно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, яка померла [INFO] , тому вимоги слід задовольнити. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved