Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-08 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Богданівської сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області, у якому просить визначити їй додатковий строк у 2 місяці з часу набрання рішення суду законної сили для подачі заяви нотаріусу про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Позовна заява мотивована тим, що [INFO] помер батько позивачки [PERSON] . Після його смерті залишилося спадкове майно у вигляді житлового будинку [ADDRESS] , що належить спадкодавцю на праві власності. Однак звернулася до нотаріуса позивачка тільки в квітні 2023 року. Нотаріусом їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку звернення з заявою про прийняття спадщини. Строк звернення з заявою до нотаріуса пропущений нею у зв`язку з тим, що вона дуже тяжко пережила смерть батька, та тривалий час перебувала у постійному стресі та моральному хвилюванні, через що у неї почалися проблеми із здоров`ям, що потребувало лікування. Через брак коштів, у зв`язку із тим, що їй прийшлося позичати гроші у родичів на поховання батька вона не мала можливості звернутися до нотаріуса, оскільки розуміла, що це потребує коштів. Від представника Богданівської сільської ради Е. Косонога до Павлоградського міськрайонного суду надійшов відзив на позов, де останній зазначає, що заперечує проти задоволення позову, оскільки позивач зазначає Богданівську сільську раду відповідачем у справі, однак у позові не зазначає, яким чином дії, бездіяльність та рішення Богданівської сільської ради порушують права позивача і які саме дії повинен здійснити відповідач для поновлення порушених прав позивача. Вважає, що Богданівська сільська рада є неналежним відповідачем по справі. Ухвалою суду від 04.10.2023 року до участі у справі в якості співвідповідача залучений [PERSON] , який був зареєстрований разом із спадкодавцем на час смерті. Крім того, витребувано у Другої Павлоградської державної нотаріальної контори матеріали спадкової справи до майна [PERSON] . У судовому засіданні 04.10.2023 року позивачка позов підтримала, пояснила, що спочатку померла її мати, батько хворів і вона сама постійно ним опікувалась. Після смерті батька перебувала у пригніченому стані, що спричинило проблемі зі здоров`ям. Догляд за батьком, його поховання та її лікування потребувало коштів, у зв`язку з чим не мала можливості звернутися до нотаріуса. Брат [PERSON] був зареєстрований з батьком у будинку, однак з 2013 року виїхав до Криму і більше не повертався. Представник відповідача Богданівської сільської ради в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи. Про причину неявки суд не повідомив. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи. Державний нотаріус Другої Павлоградської державної нотаріальної контори Дутчак Ю.С. в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи без її участі. Дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. У ході судового розгляду встановлено, що [PERSON] , [INFO] є батьком [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серія [NUMBER] від 02.11.1968 року, витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № витягу 00039186379. (а. с. 11, 12) [INFO] [PERSON] помер. Як зазначає позивач у позові, вона дуже тяжко пережила смерть батька, та тривалий час перебувала у постійному стресі та моральному хвилюванні, через що у неї почалися проблеми із здоров`ям, що потребувало лікування. Через брак коштів, у зв`язку із тим, що їй прийшлося позичати гроші у родичів на поховання батька вона не мала можливості звернутися до нотаріуса, оскільки розуміла, що це потребує коштів. 13 квітня 2023 року позивачка звернулася до державного нотаріуса Другої Павлоградської державної нотаріальної контори Дутчак Ю.С. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на законом після смерті її батька [PERSON] . Однак нотаріусом було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском строку прийняття спадщини (а.с. 8) Згідно акту про встановлення факту не проживання, складеного 02.11.2023 року комісією у складі секретаря виконкому Богданівської сільської ради - Скотаренко Т.В, начальника відділу соціального захисту населення [PERSON], інспектора із соціальної роботи [PERSON], за участю сусідів, встановлено, що за адресою: [ADDRESS] , є зареєстрованим [PERSON] , [INFO] , який з 2013 року в будинку не проживає, у будинку відсутні його особисті речі, предмети побуту та засоби особистої гігієни. (а. с. 56) Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Згідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. У відповідності до ст. 1223 цього Кодексу право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови у її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1218 цього кодексу до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з ч.ч. 1, 2 статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Частиною 1 ст. 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Вказана позиція висловлена Верховним Судом в постанові від 20 січня 2021 року по справі № 752/11156/18-ц (провадження № 61-14082св20). При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вказана позиція підтверджується також роз`ясненнями, наданими в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування». Позивачка є спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] , [INFO] . Протягом визначеного законодавством стоку для звернення із заявою про прийняття спадщини від незалежних від неї обставин не змогла вчинити дії визначені ст. 1270 ЦК України. Враховуючи всі вищевикладені обставини, суд дійшов висновку про те, що в силу об`єктивних обставин, пов`язаних з істотними труднощами, позивачка мала поважну причину пропуску строку встановленого для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] . Суд не бере до уваги доводи викладені представником Богданівської сільської ради у відзиві на позов щодо того, що Богданівська сільська рада є неналежним відповідачем у справі оскільки позивачка не зазначає яким чином дії, бездіяльність та рішення Богданівської сільської ради порушують її права і які саме дії повинен здійснити відповідач для поновлення порушених прав позивача. Так належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, а у випадку відсутності таких - територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (відповідні сільські, селищні, міські ради). З урахуванням того, що після смерті [PERSON] відсутні спадкоємці які прийняли спадщину, позивачем вірно визначено відповідачем Богданівську сільську раду. Таким чином, з урахуванням вищевикладеного, суд вважає вимоги позивачки такими, що підлягають задоволенню. Судові витрати залишити за позивачкою.

Outcome: approved