Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-01 00:00:00

Позивач за первісним позовом звернулася до суду з позовом до відповідача за первісним позовом про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] . В обґрунтування позовних вимог посилається на необізнаність про смерть спадкодавця. Вона зазначає, що [INFO] помер її двоюрідний дід [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина. Оскільки вона більшу частину свого життя проживає в м.Черкаси та у зв`язку з тим, що вона є особою з інвалідністю ІІ групи їй протипоказані тривалі поїздки, позивач не змогла скористатися своїм правом на прийняття спадщини у встановлений законом строк. Враховуючи вказані обставини [PERSON] також не мала змоги часто провідувати спадкоємця, більшу частину часу спілкувалася з ним про телефону. Про смерть [PERSON] та те, що він не склав заповіт вона дізналася на початку 2022 від [PERSON] . При цьому, остання відмовилася надати позивачу доступ до квартири та речей померлого та не надала свідоцтво про смерть, тільки копію. Наприкінці травня 2023 позивач звернулася із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса ХМНО Деркач О.О., який повідомив про неможливість прийняти заяву у зв`язку з прощенням строку на прийняття спадщини, тому вона вимушена завернутися до суду. Ухвалою суду від 18.07.2023 відкрито провадження у вказаній справі та призначено її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 24.08.2023 [PERSON] подала до суду зустрічну позовну заяву до [PERSON] , в якій просила у задоволенні первісної позовної заяви відмовити; визнати додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . В обґрунтування своїх вимог зазначила, що [INFO] помер її двоюрідний дядько [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина. В установлений законом строк позивач за зустрічним позовом також не змогла скористатися своїм правом на прийняття спадщини оскільки покійний проживав окремо, про його смерть дізналася вже після поховання. Вона розпочала збирати документи для подання заяви про прийняття спадщини, але викинила помилка при оформленні свідоцтва про смерть у прізвищі померлого. Вказане питання вирішувалося в судовому порядку з метою встановлення факту родинних відносин. Отримавши витяг про державну реєстрацію смерті, [PERSON] направила заяву про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Деркача О.О. 22.06.2023 позивачем за зустрічним позовом отримано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки заява про прийняття спадщини не була подана у встановлений законодавством строк. Ухвалою суду від 11.09.2023 зустрічну позовну заяву прийнято до розгляду та об`єднано в одне провадження з первісним позовом. Ухвалою суду від 10.10.2023 підготовче провадження у справі закрито та призначено її до розгляду по суті. Позивач за первісною позовною заявою та відповідач за зустрічним позовом в судове засідання не з`явилася, до суду подала заяву про розгляд справи за її відсутності, на задоволені первісного позову наполягала. Представник відповідача за первісним позовом та позивача а зустрічною позовною заявою в судове засідання не з`явився, до суду подав заяву про розгляд справи за його відсутності, у задоволенні первісного позову просив відмовити та на задоволенні зустрічної позовної заяви наполягав. Дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, судом встановлені наступні фактичні обставини і відповідні їм правовідносини. Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію смерті №00039164925 від 06.04.2023, [PERSON] помер [INFO] . Згідно рішення Черкаського районного суду від 16.11.2022, встановлено факт, що [PERSON] є двоюрідною племінницею [PERSON] . Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі №67822700 від 16.12.2021 встановлено, що до спадкового реєстру внесено реєстраційний запис за фактом реєстрації спадкової справи №68865114 від 16.12.2021, спадкодавець [PERSON] . Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Деркача О.О. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 22.06.2023, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно після померлого [PERSON] , у зв`язку з пропущенням спадкоємцем встановленого законодавством строку для прийняття спадщини. В силу ст.ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.1222 ч.1 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.. Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Згідно із ст.ст. 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). Пленум Верховного Суду України в п.24 Постанови від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При цьому, відповідно до правої позиції Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду по справі № 750/262/20 від 11.11.2020, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Відповідно до ст. 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 чинного на час виникнення спірних правовідносин Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття. Суд зазначає, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і, кінцево, дає відповідь на питання про прийняття спадщини. Як вбачається з матеріалів справи, позивачем за первісним позовом, не наданго до суду доказів, які б підтверджували вчинення дій спрямованих для поновлення строку на прийняття спадщини. Зокрема, вона вказує, що зверталася до приватного нотаріуса з метою подання заяви про прийняття спадщини, однак ніяких доказів на підтвердження цього до матеріалів справи не долучено. В обґрунтування поважності причини пропуску строку для прийняття спадщини позивач за первісним позовом вказувала необізнаність про смерть спадкоємця. Разом з тим, у позовній заяві вона зазначає, що про смерть [PERSON] довідалася на початку 2022 року, однак звернулася до нотаріуса тільки в травні 2023. З огляду на вказане, суд приходить до висновку про відсутність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів у позивача за первісним позовом для вчинення нею дій щодо подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті спадкоємця та відмову у задоволенні первісного позову. Досліджуючи поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини [PERSON] , яка є відповідачем за первісним позовом та позивачем за зустрічним, суд дійшов висновку, що в даному конкретному випадку вона вчасно не звернулася до нотаріальної контори за прийняттям спадщини оскільки при оформленні документів для подання зави про прийняття спадщини було виявлено помилку у прізвищі померлого. [PERSON] не є близьким спадкоємця та зверталася до суду для встановлення факту родинних відносин. Вказана обставина потребувала значного часу для вирішення, а тому суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку прийняття спадщини [PERSON] поважними, а зустрічний позов задовольнити і визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Судом встановлено, що відповідач за зустрічним позовом звільнена від сплати судового збору на підставі п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», оскільки є особою з інвалідністю ІІ групи. За таких обставин на підставі ч. 6 ст. 141 ЦПК України позивачу за зустрічним позовом слід компенсувати за рахунок держави витрати з оплати судового збору на загальну суму 1073,60 грн. На підставі\~вищевикладеного,\~

Outcome: approved