Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-31 00:00:00

[PERSON] , через представницю [PERSON] , звернулась до суду з позовом до Монастирищенської міської ради про визнання недійсним та скасування розпоряджень, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди. Просила: - визнати недійсним (незаконним) та скасувати розпорядження міського голови [PERSON]. від 26.11.2021 № 386-ктр «Про звільнення директора ЗДО «Золота рибка» [PERSON] »; - поновити її на посаді директора закладу дошкільної освіти (ясла-садок) «Золота рибка» Монастирищенської районної ради; - стягнути з Монастирищенської міської ради на її користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з 27.11.2021 по дату ухвалення рішення у справі; - стягнути з Монастирищенської міської ради на її користь моральну шкоду у розмірі 50000 грн.; - допустити негайне виконання рішення суду в частині її поновлення на роботі на посаді директора закладу дошкільної освіти (ясла-садок) «Золота рибка» Монастирищенської районної ради; - допустити негайне виконання рішення суду в частині виплати заробітної плати, але не більше ніж на один місяць. В обґрунтування позову покликалась на такі обставини. Наказом відділу освіти Монастирищенської районної державної адміністрації від 06.03.2018 № 5-к/тр, на підставі рішення районної ради від 07.12.2017 № 19-11/VII «Про затвердження положення про проведення конкурсу на заміщення вакантних посад керівників закладів загальної та позашкільної освіти Монастирищенського району» та рішення районної ради від 06.03.2018 № 23-18/VII «Про призначення на посаду директора закладу дошкільної освіти (ясла-садок) «Золота рибка» Монастирищенської районної ради Черкаської області», вона була призначена на посаду директора закладу дошкільної освіти (ясла-садок) «Золота рибка» загального типу Монастирищенської районної ради з 06.03.2018 на умовах контракту терміном на 2 роки з посадовим окладом відповідно до тарифікації. Рішенням Монастирищенської районної ради від 07.02.2020 № 43-7/VII з нею було продовжено дію контракту на 5 років з 06.03.2020 до 05.03.2025, про що була укладена додаткова угода до контракту з директором закладу дошкільної освіти (ясла-садок) «Золота рибка» Монастирищенської районної ради від 03.03.2020. З часу призначення її на зазначену посаду і по 26.11.2021 (день звільнення з посади) вона сумлінно виконувала усі покладені на неї завдання та обов`язки згідно з контрактом, посадовою інструкцією та чинним законодавством, про що свідчить успішне проходження атестацій, підвищення кваліфікації, відзнаки тощо. У листопаді 2021 до неї як директора закладу дошкільної освіти (ясла-садок) «Золота рибка» Монастирищенської районної ради почали звертатися працівники з повідомленнями щодо присутності у діях працівниці [PERSON] ознак булінгу (мобінгу) до учасників освітнього процесу, що має склад адміністративного правопорушення згідно з ст. 173-4 КУпАП. Відповідно до наявних у директора закладу дошкільної освіти обов`язків до Управління освіти, молоді та спорту Монастирищенської міської ради 23.11.2021 вх № 435 було направлене колективне звернення закладу дошкільної освіти щодо юридичної допомоги у вирішенні ситуації стосовно булінгу. Також, 26.11.2021 нею була надіслана заява щодо булінгу до сектору поліцейської діяльності № 1 (м. Монастирище) відділу поліції № 1 (м. Жашків) Уманського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області. 23.11.2021 наказом Управління освіти, молоді та спорту Монастирищенської міської ради за № 86 було призначене службове розслідування стосовно розбіжностей, що виникли між сторонами соціально-трудових відносин у закладі дошкільної освіти. 26.11.2021 поза межами робочого часу Управління освіти, молоді та спорту Монастирищенської міської ради близько 16 год. 40 хв. вона була запрошена до вказаного Управління, про причину запрошення вона завчасно не була повідомлена. Прибувши близько 17 год. 00 хв., оскільки з 16 год. 00 хв. до 16 год. 45 хв. вона перебувала на огляді у лікаря-гінеколога через різке погіршення стану здоров`я, їй було зачитано акт про результати службового розслідування. Ці дії відбувалися поза межами робочого часу та з порушенням строку для повідомлення про результати службового розслідування. З актом вона була категорично не згодна, тому хотіла скористатись правом на надання зауважень на акт. Однак, того ж дня вона була звільнена з посади розпорядженням міського голови [PERSON] від 26.11.2021 № 386-ктр. Після її огляду в лікаря 26.11.2021, через вкрай негативний стан здоров`я та у зв`язку з терміновою необхідністю оперативного хірургічного втручання з 27.11.2021 вона перебувала на лікарняному через тимчасову непрацездатність. Вона вважає, що службове розслідування проведена з порушенням вимог чинного законодавства, розпорядження міського голови № 386-ктр від 26.11.2021 носить упереджений характер, є безпідставним, винесене з грубим порушенням норм законодавства та за відсутності в її діях будь-якої вини. Розпорядження про застосування дисциплінарного стягнення повинно бути обґрунтованим, а вид стягнення визначений з урахуванням всіх обставин, що спричинили виникнення підстав для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності. Дії уповноважених осіб щодо позбавлення її права на викладення заперечень до акту про результати службового розслідування вказують на необ`єктивність та однобічність викладених в акті висновків, що призвело до звуження її прав. Крім того, вказаним розпорядженням було порушено її право на працю. Наказ Управління освіти, молоді та спорту Монастирищенської міської ради від 23.11.2021 № 86 «Про проведення службового розслідування» не містить відомостей про голову комісії, що не відповідає вимогам п. 3 Порядку проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України "Про запобігання корупції" прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування № 950, затвердженого постановою КМУ 13.06.2000 (далі - Порядок № 950). Підстава призначення службового розслідування «стосовно розбіжностей, що виникли між сторонами соціально-трудових відносин» не відповідає підставам, встановленим п. 1 вказаного Порядку. Акт про результати службового розслідування не містить інформації про прізвище, ім`я та по батькові, рік народження, освіту, строк перебування на займаній посаді особи, стосовно якої проведено службове розслідування, взагалі незрозуміло щодо кого воно проводилося; не містить висновків службового розслідування, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, причин та умов, що призвели до порушення, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення; не враховано ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, не викладені обґрунтовані пропозиції щодо усунення виявлених порушень та не запропоновано вид дисциплінарного стягнення, як того вимагає вказаний Порядок. Її не було повідомлено за день до ознайомлення з актом про дату і місце ознайомлення з актом. Вона була за надуманими причинами викликана до Управління поза межами робочого часу та після медичних маніпуляцій, які позбавляли її можливості оцінити інформацію, викладену в акті, і тому вона повідомила про надання часу для подання зауважень на акт. Її позбавили права бути присутньою під час розгляду акта службового розслідування, оскільки ще до розгляду акта було прийняте розпорядження міського голови про її звільнення. Відповідачем порушено процедуру притягнення її до дисциплінарної відповідальності, передбачену Порядком № 950, що свідчить про те, що під час службового розслідування відповідач діяв не на підставі, не у межах та не у спосіб, що визначені Конституцією України та Законами України. Всупереч ч. 1 ст. 149 КЗпП України їй не було запропоновано надати письмові пояснення до застосування дисциплінарного стягнення. Оскільки розпорядження про її звільнення підлягає скасуванню, то вона підлягає поновленню на роботі. Також повинно бути прийняте рішення про виплату їй середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Згідно з довідкою про доходи від 08.12.2021 № 110 розмір заробітної плати за останні два місяці перед звільненням складає 12 206, 97 грн. у жовтні 2021 за 20 робочих днів та 24 080,87 грн. у листопаді 2021 за 22 робочих днів, загальна сума 36 287, 84 грн. за 44 робочих дня. Таким чином, її середньоденна заробітна плата за два повні місяці перед звільненням становила 824, 72 грн. в день. Розмір середньоденної заробітної плати був визначений шляхом ділення суми заробітної плати за жовтень-листопад 2021 - 36 287, 84 грн. на кількість робочих днів у вказаному періоді - 44 дні. Вимушений прогул повинен розраховуватися за період з 27.11.2021, дати з якої вона не перебуває у трудових відносинах, по дату ухвалення судом рішення про поновлення на роботі, яке підлягає примусовому виконанню. Відповідно, середній заробіток за час вимушеного прогулу, який підлягає стягненню з відповідача на її користь повинен розраховуватись за формулою: кількість робочих днів * 824,72 грн. Своїми незаконними діями відповідач позбавив її основного джерела доходу, чим заподіяв їй моральну шкоду. Вона не мала можливості продовжувати звичайний спосіб життя, її моральні страждання обтяжувалися тим, що на момент здійснення цих дій їй потрібна була вартісна медична допомога у зв`язку з оперативним хірургічним втручанням, а в подальшому - вартісна підтримуюча терапія. Усі ці обставини негативно відображалися і на її психологічному стані, що потягло за собою розлад сну та постійне занепокоєння. Враховуючи глибину її фізичних та душевних страждань, характер та тривалість немайнових втрат, часу та зусиль, необхідних для відновлення душевного спокою та попереднього життєвого стану, оцінює спричинену їй моральну шкоду у 50 000 грн. Відповідачем Монастирищенською міською радою було подано відзив на позовну заяву, в якому відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] повністю, при цьому вказав, що під час виконання своїх посадових обов`язків [PERSON] на посаді директора в колективі постійно виникали рідного роду суперечності та конфлікти, про що свідчать неодноразові звернення працівників закладу, які надходили в усній і письмовій формі до міського голови, а також до Управління освіти, молоді та спорту Монастирищенської міської ради. 16.11.2021 помічник вихователя закладу дошкільної освіти (ясла-садок) «Золота рибка» [PERSON] звернулася зі скаргою до начальника Управління освіти, молоді та спорту Монастирищенської міської ради стосовно неадекватного, упередженого ставлення до неї зі сторони вихователя цієї ж групи [PERSON] . Пояснення щодо усунення фактів порушення трудової дисципліни у ЗДО «Золота рибка» директор [PERSON] не надала. Питання трудової дисципліни у колективі так і не вирішилось. В результаті розгляду даної скарги комісією було встановлено, що 15.11.2021 о 12 год. 00 хв. помічник вихователя ясельної групи № 11 [PERSON] залишила своє робоче місце та дітей, за якими здійснювала нагляд, і пішла допомагати працівникам харчоблоку ліпити вареники, оскільки її попросили кухарі. Про це вона повідомила вихователя даної групи [PERSON] . З приводу доцільності залишення робочого місця між вихователем і помічником вихователя виникла суперечка, але [PERSON] все одно залишила дітей і пішла до харчоблоку. На своє робоче місце остання повернулася лише о 14 год. 45 хв. У цей час діти потребували допомоги та нагляду з боку помічника вихователя, оскільки вихователь не могла залишити дітей під час денного сну. По поверненню із харчоблока між [PERSON] та [PERSON] виникла суперечка, до якої долучилися завідувач господарством [PERSON] та вихователь-методист [PERSON] , свідками даної суперечки стали діти. Проаналізувавши та вислухавши думки всіх сторін конфлікту, комісія дійшла висновку, що, залишивши своє робоче місце та виконуючи роботу, яка не передбачена посадовою інструкцією помічника вихователя, [PERSON] порушила трудову дисципліну в закладі. Директор закладу [PERSON] зобов`язана була вжити заходи дисциплінарного впливу та не повинна допускати порушення посадової інструкції і правил внутрішнього трудового розпорядку працівниками закладу. Внаслідок неналежного виконання своїх посадових обов`язків помічником вихователя [PERSON] , відсутності контролю за дотриманням трудової дисципліни працівників директором закладу були створені небезпечні умови, які могли мати негативні наслідки для життя і здоров`я дітей та призвести до нещасних випадків. За наслідками перевірки було складено акт про результати перевірки факту порушення трудової дисципліни у ЗДО «Золота рибка» від 16.11.2021 та направлено міському голові [PERSON] для прийняття відповідного рішення, на підставі якого розпорядженням від 17.11.2021 № 381-ктр «Про оголошення догани» директора закладу було притягнуто до дисциплінарної відповідальності та оголошено догану за порушення трудової дисципліни. Ознайомлюватись зі вказаним розпорядженням міського голови [PERSON] відмовилась, про що було складено відповідний акт «Про відмову від підпису про оголошення догани» від 17.11.2021 ? 23.11.2021 до Управління освіти, молоді та спорту Монастирищенської міської ради надійшло колективне звернення від працівників закладу дошкільної освіти (ясла-садок) «Золота рибка» з проханням надати юридичну допомогу у вирішенні конфліктної ситуації, яка склалася у колективі даного закладу, оскільки даний конфлікт набрав ще більших обертів, триває ще з 2019 і до цього часу та призвів до негативних наслідків роботи всього закладу, в тому числі, і на психологічний та емоційний стан дітей. Напружена атмосфера в колективі негативно впливала не тільки на працівників закладу а й на дітей, які могли стати, а деякі діти і стали, свідками суперечностей між працівниками. В зверненні також зазначено, що вихователь 11 групи [PERSON] принижує честь і гідність працівників закладу, а також у своїй роботі періодично застосовує жорстокі методи виховання дітей, що несе загрозу для їх життя та здоров`я. Така поведінка вихователя є недопустимою, протизаконною та порушує всі моральні та етичні правила поведінки працівника закладу освіти. Протягом тривалого часу працівники закладу піддавалися психологічному тиску під час трудової діяльності з боку [PERSON] , яка принижувала честь та гідність інших працівників закладу освіти, що мають ознаки булінгу (цькування). Директор закладу не змогла врегулювати дану конфлікту ситуацію протягом тривалого часу, не забезпечила створення у закладі освіти безпечного освітнього середовища, вільного від насильства та булінгу. Не вживала передбачені законом заходи дисциплінарного стягнення, хоча була наділена для цього всіма необхідними повноваженнями. Наказом Управління освіти, молоді та спорту Монастирищенської міської ради від 23.11.2021 № 86 «Про проведення службового розслідування» було оголошено про проведення службового розслідування стосовно розбіжностей, що виникли між сторонами соціально-трудових відносин у закладі дошкільної освіти (ясла-садок) «Золота рибка». За змістом вказаного наказу створено комісію з проведення службового розслідування. В ході проведення службового розслідування, з метою виявлення фактів стосовно конфлікту, який виник між сторонами соціально-трудових відносин у даному закладі, комісією було відібрано письмові пояснення у осіб, які є учасниками конфлікту, вивчено та проаналізовано документи, які були надані керівником закладу, на підставі яких було з`ясовано, що [PERSON] не забезпечила створення належних соціально-трудових відносин, відповідного морально-психологічного середовища у колективі та не сприяла врегулюванню конфлікту на його початковій стадії, як керівник. Не вжила належних заходів по розв`язанню конфліктних ситуацій відповідно до своїх посадових обов`язків. Вивчивши всі матеріали, комісія дійшла висновку що без дієвість щодо вирішення конфліктної ситуації, яка склалася та тривала протягом 3 років, перекладання своїх посадових обов`язків на інших працівників та трудовий колектив директором [PERSON] свідчить про неналежний рівень управлінської діяльності з боку керівника. За результатами службового розслідування було складено акт про результати службового розслідування від 26.11.2021, з яким і була ознайомлена [PERSON] .?На підставі даного акта, листа Управління освіти, молоді та спорту Монастирищенської міської ради, враховуючи всі попередні звернення працівників закладу дошкільної освіти (ясла-садок) «Золота рибка», було прийнято рішення звільнити [PERSON] , про що винесено відповідне розпорядження міського голови від 26.11.2021 № 386-ктр «Про звільнення директора ЗДО «Золота рибка» [PERSON] » на підставі п. 3 ст. 40 КЗпП України та проведено відповідні розрахунки по заробітній платі. Від ознайомлення з даним розпорядженням [PERSON] відмовилась, постійно вела перемовини по телефону, затягуючи час, а потім повідомила, що робочий день закінчився. Про відмову від ознайомлення із розпорядженням був складений акт від 26.11.2021 26.11.2021 о 21 год. 40 хв. [PERSON] звернулась до сектору поліцейської діяльності № 1 (м. Монастирище) відділу поліції № 1 (м. Жашків) Уманського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області із заявою про те, що у ЗДО ясла-садок «Золота рибка» між працівниками виник конфлікт. Звернення відбулося після звільнення її з посади директора закладу. Дане звернення повинно було відбутися після вчинення конфлікту. Представницею позивачки [PERSON] - [PERSON] було подано відповідь на відзив, в якому вона вказує, що заперечення відповідача проти позову не підтверджуються жодним доказом. Згідно з долученими до справи доказами [PERSON] 15.11.2021 зверталася із заявою, а не зі скаргою, як вказано у відзиві на позовну заяву, до директора ЗДО «Золота рибка» [PERSON]., а не до начальника Управління освіти, молоді та спорту Монастирищенської міської ради. Вказана заява якраз і була предметом розгляду на засіданні загальних зборів колективу ЗДО «Золота рибка», тобто директор вчасно і в повному обсязі відреагувала на звернення [PERSON] . Разом з тим, притягнення до дисциплінарні відповідальності є правом, а не обов`язком керівника (п. 2.4.8. контракту з директором закладу дошкільної освіти ясла-садок «Золота рибка» Монастирищенської районної ради від 06.03.2018). Покликання відповідача щодо створення позивачкою небезпечних умов, які могли мати негативні наслідки для життя і здоров`я дітей та призвести до нещасних випадків, є припущенням відповідача, не підкріпленим жодним належним і допустимим доказом. Покликання відповідача щодо обґрунтування проведення службового розслідування такою підставою, як невиконання або неналежне виконання службових обов`язків спростовується розпорядженням про призначення службового розслідування № 86 від 23.11.2021, яким чітко визначена підстава призначення службового розслідування - «стосовно розбіжностей, що виникли між сторонами соціально-трудових відносин», а не як покликається у своєму відзиві відповідач «невиконання або неналежне виконання службових обов`язків». Після отримання позовної заяви відповідачем було додатково долучено документи, які не враховувались під час службового розслідування та під час прийняття рішення про звільнення позивачки, а саме: витяг з протоколу № 12 засідання профкому ЗДО «Золота рибка» від 26.11.2021, розпорядження міського голови від 17.11.2021 № 381-ктр «Про оголошення догани», акт про відмову від підпису від 17.11.2021, акт про результати перевірки порушення трудової дисципліни від 17.11.2021. Про наявність цих документів та про інформацію, що позивачці начебто 17.11.2021 було оголошено догану, позивачці нічого не було відомо. Вважаючи, що відповідач вдався до службового підроблення, 25.01.2022 позивачкою за цим фактом була подана заява про злочин за ч. 1 ст. 366 КК України до Офісу Генерального прокурора України та сектору поліцейської діяльності № 1 (м. Монастирище) Уманського РУП. Якщо проаналізувати вказані документи на предмет відповідності вимогам нормативно-правових актів, то також вбачається порушення вимог ст. 149 КЗпП України. З акта про результати перевірки порушення трудової дисципліни у ЗДО «Золота рибка» від 16.11.2021 незрозумілим є те, щодо кого саме була проведена перевірка і щодо порушення чого, які порушення пунктів посадової інструкції чи правил внутрішнього трудового розпорядку були виявлені під час перевірки. Розпорядження міського голови про оголошення догани від 17.11.2021 за № 381-ктр є немотивованим та не містить покликання на відповідні пункти контракту, посадової інструкції чи правил внутрішнього трудового розпорядку. Після отримання відзиву на позовну заяву позивачкою через представницю [PERSON] була подана до суду заява про зміну предмета позову. У цій заяві позивачка просила також крім вимог, зазначених у позові, визнати недійсним (незаконним) та скасувати розпорядження міського голови [PERSON]. від 17.11.2021 № 381-ктр «Про оголошення догани». У доповнення до обґрунтування позовної заяви позивачкою також було зазначено, що розірвання трудового договору було проведено без попередньої згоди виборного органу (профспілкового представника), первинної профспілкової організації, членом якої є працівник, чим порушено ч. 1 ст. 43 КЗпП. Як вбачається з долученого до відзиву на позовну заяву витягу з протоколу № 12 засідання профкому ЗДО «Золота рибка» від 26.11.2021, згода профкому була отримана 26.11.2021, коли позивачка вже була звільнена. Як і у відповіді на відзив, позивачка у заяві про зміну предмета позову зазначила, що після отримання позовної заяви відповідачем було додатково долучено документи, які не враховувались під час службового розслідування та під час прийняття рішення про звільнення позивачки, а саме: витяг з протоколу № 12 засідання профкому ЗДО «Золота рибка» від 26.11.2021, розпорядження міського голови від 17.11.2021 № 381-ктр «Про оголошення догани», акт про відмову від підпису від 17.11.2021, акт про результати перевірки порушення трудової дисципліни від 17.11.2021. Про наявність цих документів та про інформацію, що позивачці начебто 17.11.2021 було оголошено догану, позивачці нічого не було відомо. Вважаючи, що відповідач вдався до службового підроблення, 25.01.2022 позивачкою за цим фактом була подана заява про злочин за ч. 1 ст. 366 КК України до Офісу Генерального прокурора України та сектору поліцейської діяльності № 1 (м. Монастирище) Уманського РУП. Якщо проаналізувати вказані документи на предмет відповідності вимогам нормативно-правових актів, то також вбачається порушення вимог ст. 149 КЗпП України. З акта про результати перевірки порушення трудової дисципліни у ЗДО «Золота рибка» від 16.11.2021 незрозумілим є те, щодо кого саме була проведена перевірка і щодо порушення чого, які порушення пунктів посадової інструкції чи правил внутрішнього трудового розпорядку були виявлені під час перевірки. Розпорядження міського голови про оголошення догани від 17.11.2021 за № 381-ктр є немотивованим та не містить покликання на відповідні пункти контракту, посадової інструкції чи правил внутрішнього трудового розпорядку. Ухвалою суду від 30.08.2022 заяву про зміну предмета позову прийнято до розгляду. На заяву про зміну предмета позову відповідачем поданий відзив, в якому відповідач просив відмовити у задоволенні позову, а обґрунтування є фактично аналогічним обґрунтуванню відзиву на позовну заяву. Представницею позивачки [PERSON] - [PERSON] було подано відповідь на відзив, яка є фактично аналогічною відповіді на відзив на позовну заяву. Відповідачем Монастирищенською міською радою до суду було подане клопотання про залучення як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, на стороні Монастирищенської міської ради Черкаської обласної організації профспілки працівників освіти і науки України, оскільки це вплине на результат розгляду справи. Судом була винесена протокольна ухвала про відмову у задоволенні цього клопотання, оскільки відповідно до положень ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть бути залучені до участі в справі у разі, коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін, що в даному випадку виключається. Позивачка [PERSON] та її представниця [PERSON] у судовому засіданні просили позовні вимоги задовольнити повністю, покликаючись на обставини, викладені у позовній заяві та заяві про зміну предмета позову. Представниця відповідача [PERSON] у судовому засіданні просила у задоволенні позову відмовити повністю, покликаючись на обставини, зазначені у відзивах на позов та заяву про зміну предмета позову. Заслухавши вступне слово позивачки, її представниці та представниці відповідача, показання свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , а також допитаної як свідка позивачки [PERSON] , дослідивши письмові докази: копії трудової книжки [PERSON] , диплому серії [NUMBER] про закінчення позивачкою [PERSON] . Уманського державного педагогічного інституту ім. П.Г. Тичини, диплому про перепідготовку 12 ДСК № 184904 на ім`я [PERSON] , свідоцтва про підвищення кваліфікації [NUMBER] на ім`я [PERSON] , статуту ЗДО (ясла-садок) «Золота Рибка» загального типу Монастирищенської міської ради (нова редакція) від 11.11.2020, рішення Монастирищенської районної ради від 06.03.2018 № 23-18/VII «Про призначення на посаду директора закладу дошкільної освіти (ясла- садок) «Золота рибка» Монастирищенської районної ради, наказу відділу освіти Монастирищенської районної державної адміністрації від 06.03.2018 № 5-к/тр «Про призначення [PERSON] », контракту з директором закладу дошкільної освіти (ясла-садок) «Золота рибка» Монастирищенської районної ради 06.03.2018 та додаткової угоди до нього від 06.03.2020, посадової інструкції директора (завідувача) ЗДО «Золота рибка», затвердженої 21.05.2018, рішення Монастирищенської районної ради «Про продовження терміну дії контракту з директором закладу дошкільної освіти (ясла-садок) «Золота рибка» загального типу Монастирищенської районної ради [PERSON] » від 07.02.2020 №43-7/ VII, колективного звернення працівників ЗДО «Золота рибка» за № 44 від 22.11.2011 та додатків до неї, талону-повідомлення єдиного обліку № 3126 від 28.11.2021 про заяву [PERSON] до поліції, наказу управління освіти, молоді та спорту Монастирищенської міської ради від 23.11.2021 № 86 «Про проведення службового розслідування», акта про результати службового розслідування, розпорядження міського голови м. Монастирище від 26.11.2021 № 386-ктр «Про звільнення директора ЗДО «Золота рибка» [PERSON] », медичної довідки щодо [PERSON] від 26.11.2021, медичного висновку про непрацездатність [PERSON] від 27.11.2021 № 7ВАН- Е8ВК- 7МК3-9ТН7, відповіді управління освіти, молоді та спорту Монастирищенської міської ради на адвокатський запит № 431 від 25.10.2021, довідки про доходи [PERSON] від 08.12.2021 № 110, акта про результати перевірки факту порушення трудової дисципліни у ЗДО «Золота рибка» від 16.11.2021, акта про відмову від підпису від 17.11.2021, розпорядження міського голови м. Монастирище «Про оголошення догани» від 17.11.2021 № 381-ктр, акта про відмову від підпису про оголошення догани від 17.11.2021, витягу з протоколу № 12 засідання профкому ЗДО «Золота рибка» від 26.11.2021, інші письмові докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково з таких підстав. Судом встановлено, що наказом відділу освіти Монастирищенської районної державної адміністрації від 06.03.2018 № 5-к/тр на підставі рішення Монастирищенської районної ради від 07.12.2017 № 19-11/ VII «Про затвердження Положення про проведення конкурсу на заміщення вакантних посад керівників закладів загальної та позашкільної освіти Монастирищенського району» та рішення районної ради від 06.03.2018 № 23-18/VII «Про призначення на посаду директора закладу дошкільної освіти (ясла-садок) «Золота рибка» Монастирищенської районної ради» позивачка [PERSON] була призначена на посаду директора закладу дошкільної освіти (ясла-садок) «Золота рибка» загального типу Монастирищенської районної ради з 06.03.2018 на умовах контракту на строк 2 роки. Рішенням Монастирищенської районної ради від 07.02.2020 № 43-7/VII було продовжено дію контракту з позивачкою на 5 років, з 06.03.3020 до 05.03.2025, про що була укладена додаткова угода до контракту від 03.03.2020. 16.11.2021 управлінням освіти, молоді та спорту Монастирищенської міської ради був складений акт про результати перевірки факту порушення трудової дисципліни у ЗДО «Золота рибка». Про відмову [PERSON] від підпису про ознайомлення з вказаним актом 17.11.2021 був складений акт про відмову від підпису. 17.11.2021 управлінням освіти, молоді та спорту Монастирищенської міської ради цей акт був направленийміському голові [PERSON] для застосування заходу стягнення - оголошення догани директору закладу дошкільної освіти (ясла-садок) «Золота рибка» [PERSON] у зв`язку з порушенням трудової дисципліни. Того ж дня розпорядженням міського голови м. Монастирище за № 381-ктр позивачка [PERSON] була притягнута до дисциплінарної відповідальності, їй було оголошено догану за порушення трудової дисципліни. Відповідно до акта про відмову від підпису про оголошення догани від 17.11.2021 позивачка [PERSON] відмовилась від підпису на підтвердження про ознайомлення з вказаним розпорядженням. 22.11.2021 на ім`я начальника управління освіти, молоді та спорту Монастирищенської міської ради було направлене колективне звернення працівників закладу дошкільної освіти «Золота рибка» за № 44 щодо надання юридичної допомоги у вирішенні конфліктної ситуації щодо вихователя [PERSON] . До колективного звернення були долучені ряд документів, в тому числі копія заяви [PERSON] від 15.11.2021 . 23.11.2021 наказом управління освіти, молоді та спорту Монастирищенської міської ради за № 86 «Про проведення службового розслідування» наказано провести службове розслідування стосовно розбіжностей, що виникли між сторонами соціально-трудових відносин у ЗДО «Золота рибка» та створено комісію з проведення службового розслідування. За його наслідками був складений акт про результатами службового розслідування 26.11.2021 з вказаним актом була ознайомлена позивачка [PERSON] 26.11.2021 управлінням освіти, молоді та спорту Монастирищенської міської ради міському голові [PERSON] був направлений акт від 26.11.2021 для застосування заходу стягнення - звільнення директора закладу дошкільної освіти (ясла-садок) «Золота рибка» [PERSON] у зв`язку з порушенням трудової дисципліни. Профспілковим комітетом ЗДО «Золота рибка» 26.11.2021, протокол № 12, була надана згода на звільнення директора ЗДО «Золота рибка» [PERSON] із займаної посади. 26.11.2021 розпорядженням міського голови м. Монастирище № 386-ктр «Про звільнення директора ЗДО «Золота рибка» [PERSON] » позивачка [PERSON] була звільнена відповідно до п. 3 ст. 40 КЗпП України. Від підпису про ознайомлення з даним розпорядженням [PERSON] відмовилась, про що був складений акт від 26.11.2021 . 26.11.2021 о 21 год. 40 хв. позивачка [PERSON] звернулась до сектору поліцейської діяльності № 1 (м. Монастирище) відділу поліції № 1 (м. Жашків) Уманського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області із заявою про те, що у ЗДО «Золота рибка» між працівниками дитячого садка та вихователем [PERSON] виник конфлікт. Розпорядження міського голови м. Монастирище від 17.11.2021 № 381 - ктр «Про оголошення догани» підлягає визнанню незаконним та скасуванню з таких підстав. Вказаним розпорядженням відповідно до ст. 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», ст. 147, 148, 149 КЗпП України, на підставі акта про проведення перевірки факту порушення трудової дисципліни у ЗДО «Золота рибка» від 16.11.2021 позивачка [PERSON] була притягнута до дисциплінарної відповідальності, їй оголошена догана за порушення трудової дисципліни. Акт про результати перевірки факту порушення трудової дисципліни у ЗДО «Золота рибка» від 16.11.2021, як зазначено у ньому, був складений після того, як до управління освіти, молоді та спорту Монастирищенської міської ради прийшла помічник вихователя ЗДО «Золота рибка» [PERSON] зі скаргою щодо упередженого ставлення до неї зі сторони вихователя [PERSON] . В акті зазначено про конфліктну ситуацію між цими двома працівницями, яка мала місце 15.11.2021, коли між ними виникла суперечка з приводу доцільності залишення робочого місця [PERSON] для того, щоб допомогти працівникам харчоблоку ліпити вареники. Комісія, яка склала акт, вбачає у відсутності працівника на робочому місці ознаки порушення трудової дисципліни, за фактом якого директором [PERSON] не було вжито вичерпних заходів дисциплінарного впливу. Директор закладу не розглянула належним чином створену конфлікту ситуацію. Внаслідок в тому числі відсутності контролю за дотриманням трудової дисципліни працівників директором закладу були створені небезпечні умови, які могли мати негативні наслідки для життя і здоров`я дітей та призвести до нещасних випадків. За змістом акта від 16.11.2021 комісія опитала [PERSON] та [PERSON] . У той же час жодного слова немає про пояснення позивачки [PERSON] , що дає підстави для твердження, що пояснення від останньої не відбирались. Однак, висновок акта стосується в першу чергу позивачки. Стороною відповідача були надані суду копія акта про відмову від підпису від 17.11.2021, відповідно до якого позивачка відмовилась від підпису про ознайомлення з актом від 16.11.2021, та копія супровідного листа на ім`я міського голови [PERSON]. за підписом вже однієї особи - начальника управління освіти, молоді та спорту Монастирищенської міської ради про направлення акта від 16.11.2021 для застосування заходу стягнення - оголошення догани директору ЗДО «Золота рибка» [PERSON] у зв`язку з порушенням трудової дисципліни, а також копія акта про відмову від підпису про оголошення догани від 17.11.2021, відповідно до якого позивачка відмовилась від підпису про ознайомлення з розпорядженням про оголошення догани. Сторона позивачки стверджувала про фальсифікацію стороною відповідача документів про притягнення 17.11.2021 позивачки до дисциплінарної відповідальності, а також у витягу з протоколу № 12 засідання профкому ЗДО «Золота рибка» від 26.11.2021, оскільки ці документи не були надані відповідачем на адвокатський запит представниці позивачки, про них нічого не було відомо позивачці, вони були оформлені стороною відповідача з метою приховування допущених недоліків при звільненні позивачки. 25.01.2022 позивачкою була подана заява про вчинення кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 366 КК України (службове підроблення) до Офісу Генерального прокурора України та до поліції. Однак, суд на даний час позбавлений можливості встановити факт підроблення документів, оскільки це є прерогативою відповідних органів у кримінальному провадженні. Сторона позивачки не надала суду доказів щодо вирішення кримінального провадження за ч. 1 ст. 366 КК України. Розпорядження № 381-ктр від 17.11.2021 про оголошення догани позивачці винесене з порушенням положень ст. 149 КЗпП України. Зокрема, до застосування дисциплінарного стягнення роботодавець не зажадав від позивачки письмове пояснення, що є порушенням вимог ч. 1 ст. 149 КЗпП України. Розпорядження про оголошення догани є невмотивованим та не містить обґрунтування з покликанням на відповідні пункти контракту, посадової інструкції чи правил внутрішнього трудового розпорядку. Не містить такого покликання і акт про результати перевірки порушення трудової дисципліни у ЗДО «Золота рибка» від 16.11.2021, незрозумілим є, щодо кого саме була проведена перевірка і за порушення чого. Більш того, акт від 16.11.2021 не містить висновку про необхідність притягнення позивачки до дисциплінарної відповідальності. Зважаючи на вказані обставини, розпорядження про оголошення догани має бути визнане незаконним та скасоване. Розпорядження міського голови м. Монастирище від 26.11.2021 № 386-ктр «Про звільнення директора ЗДО «Золота рибка» [PERSON] » підлягає визнанню незаконним та скасуванню з таких підстав. Вказаним розпорядженням відповідно до ст. 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», п. 3 ст. 40, ст. 139 КЗпП України, листа управління освіти, молоді та спорту Монастирищенської міської ради від 26.11.2021 № 488 позивачка [PERSON] була звільнена відповідно до п. 3 ст. 40 КЗпП України. Згідно з п.3 ст. 40 КЗпП України трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані роботодавцем у випадку систематичного невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного стягнення. Розпорядження про звільнення є невмотивованим та не містить обґрунтування з покликанням на відповідні пункти контракту, посадової інструкції чи правил внутрішнього трудового розпорядку, відсутнє покликання про застосування до позивачки заходів дисциплінарного стягнення до винесення розпорядження про звільнення. У розпорядженні не зазначено, в чому полягає систематичність невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, яких саме обов`язків. Застосуванню дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення передувало службове розслідування, проведене на підставі наказу управління освіти, молоді та спорту Монастирищенської міської ради від 23.11.2021 № 86 «Про проведення службового розслідування». У наказі зазначено, що службове розслідування проводиться з метою розгляду звернень директора та працівників ЗДО «Золота рибка» стосовно розбіжностей, що виникли між сторонами соціально-трудових відносин у зазначеному закладі. Однак, звернення директора з цього приводу не було, а звернення колективу ЗДО «Золота рибка» стосувалось надання юридичної допомоги у вирішенні конфліктної ситуації щодо вихователь [PERSON] . Підстава призначення службового розслідування не відповідає підставам, зазначеним у п. 1 Порядку проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України «Про запобігання корупції» прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (надалі - Порядок № 950), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України 13.06.2000 № 950 (в редакції станом на час події). За результатами службового розслідування був складений акт, який також не відповідає вимогам Порядку № 950. Хоча в акті не зазначено конкретної особи, щодо якої проведено службове розслідування, однак висновок його стосувався саме позивачки [PERSON] . У той же час в акті не вказано про її заяву, клопотання, пояснення та зауваження; вжиті або запропоновані заходи щодо усунення порушень; обґрунтовані пропозиції щодо усунення виявлених порушень та притягнення у разі потреби винних осіб до відповідальності згідно із законодавством; не запропонований вид дисциплінарного стягнення у разі прийняття рішення щодо притягнення особи до відповідальності. Позивачка не була повідомлена за день до ознайомлення із зазначеним актом про дату і місце ознайомлення з актом. Тобто, відповідач порушив вимоги Порядку № 950 та відповідно порушив порядок притягнення позивачки до відповідальності. До застосування дисциплінарного стягнення роботодавець повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення; за кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення; при обранні виду стягнення роботодавець повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника (ст. 149 КЗпП України). Відповідач до застосування дисциплінарного стягнення не зажадав від позивачки письмове пояснення, що є порушенням ч. 1 ст. 149 КЗпП України. При обранні виду стягнення відповідач не врахував ступінь тяжкості вчиненого проступку і попередню роботу позивачки. Відповідачем не надані суду будь-які докази, що вказували б на невідповідність позивачки займаній посаді за попередній період її роботи. Натомість позивачка надала суду докази, які свідчать про підвищення рівня її кваліфікації, - це диплом про перепідготовку у ВНЗ Відкритий міжнародний університет розвитку людини «Україна» від 03.02.2012, свідоцтво про підвищення кваліфікації Черкаському обласному інституті післядипломної освіти педагогічних працівників від 20.12.2019. Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 25.06.2018 у справі № 714/395/17, під час вирішення питання правомірності наказу про звільнення за п. 3 ст. 40 КЗпП України суд зобов`язаний перевірити всі накази про накладення дисциплінарного стягнення, які ввійшли в систему для звільнення. Лише правомірно накладені стягнення можуть враховуватись і бути підставою для звільнення працівника за п. 3 ч. 1 ст. 40 КЗпП України. У зв`язку з цим суд вважає, що розпорядження про застосування дисциплінарного стягнення від 17.11.2021 є неправомірним, не може бути врахованим і бути підставою для звільнення за п. 3 ст. 40 КЗпП України. Два дисциплінарних стягнення, накладених за короткий проміжок часу, фактично застосовані за одне і те ж порушення, що не відповідає вимогам ст. 149 КЗпП України. За змістом закону звільнення працівника за п.3 ст.40 КЗпП України є крайньою мірою, коли подальше залишення на роботі порушника трудової дисципліни суперечить інтересам установи. При визначенні наявності вини працівника в невиконанні або неналежному виконанні обов`язків, покладених на нього трудовим договором, правилами внутрішнього трудового розпорядку або посадовими інструкціями, необхідно враховувати об`єктивні причини. Систематичним порушенням трудової дисципліни вважається порушення, вчинене працівником, який і раніше порушував трудову дисципліну, за що притягувався до дисциплінарної відповідальності, проте застосовані заходи дисциплінарного стягнення не дали позитивних результатів і працівник знову вчинив дисциплінарний проступок. Відповідно до ст. 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження роботодавця, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна роботодавця, з яким укладено трудовий договір. Статтею 147 КЗпП України передбачено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана, звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення роботодавець повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Предметом спору у даній справі є розпорядження міського голови м. Монастирище від 26.11.2021 № 386-ктр «Про звільнення директора ЗДО «Золота рибка» [PERSON] », а також від 17.11.2021 №381-ктр «Про оголошення догани». Суд вважає, що розпорядження про притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності в обох випадках були прийняті без належної фіксації подій та об`єктивного встановлення обставин вчинення проступку. Крім того, роботодавцем не зазначені конкретні порушення, які були допущені [PERSON] , що стосуються тих обов`язків, які були складовими її трудової функції працівника, чи випливали з посадової інструкції, чи правил внутрішнього трудового розпорядку. Розпорядження про застосування до позивачки дисциплінарних стягнень були винесені 17.11.2021 та 26.11.2021, тобто з розривом між собою лише у дев`ять днів, та фактично пов`язані з однією і тією ж самою конфліктною ситуацією щодо вихователя ЗДО «Золота рибка» [PERSON] , що виключає твердження про систематичне невиконання позивачкою без поважних причин обов`язків, покладених на неї трудовим договором або правилами внутрішнього та трудового розпорядку. Враховуючи всі ці обставини, суд приходить до висновку про відсутність систематичних порушень та систематичного невиконання позивачкою без поважних причин обов`язків, покладених на неї трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, що могло бути підставами для застосування до неї дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення за п. 3 ст. 40 КЗпП України. Тому розпорядження про звільнення позивачки необхідно визнати незаконним та скасувати. Позовна вимога про поновлення на роботі підлягає задоволенню з таких підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. Поновлення на роботі є похідною позовною вимогою від позовної вимоги про визнання незаконним та скасування розпорядження про звільнення. Враховуючи, що остання позовна вимога підлягає задоволенню, позовна вимога про поновлення на роботі також підлягає задоволенню. Позовна вимога про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу підлягає задоволенню частково з таких підстав. При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу (ч. 2 ст. 235 КЗпП України). Судом задоволена позовна вимога поновити [PERSON] на посаді директора закладу дошкільної освіти (ясла-садок) «Золота рибка» Монастирищенської районної ради. Визначаючи розмір середнього заробітку за час вимушеного прогулу, що підлягає стягненню з відповідача на користь позивачки, суд виходить з такого. Середній заробіток працівника визначається відповідно до ст. 27 Закону України «Про оплату праці» за правилами, передбаченими Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100 (далі - Порядок). Відповідно до п.2 розділу 2 Порядку середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Пунктом 8 розділу 4 Порядку передбачено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період Крім того, положеннями ст. 241-1 КЗпП України передбачено, що строки виникнення і припинення трудових прав та обов`язків обчислюються роками, місяцями, тижнями і днями. Коли строки визначаються днями, то їх обчислюють з дня, наступного після того дня, з якого починається строк. Згідно з довідкою про доходи позивачки [PERSON] від 08.12.2021 № 110, останній нарахована заробітна плата за вересень 2021 в розмірі 13 763, 44 грн. та за жовтень 2021 в розмірі 12 206, 97 грн. Кількість робочих днів у вересні 2021 - 22 робочих днів, у жовтні 2021 - 20 робочих днів, що в сумі складає 42 робочих дні за два місяці. Середньоденна заробітна плата [PERSON] складає 618,34 грн. (13 763, 44 грн. + 12 206, 97 грн. / 42) = 618,34 грн. Позивачка просила стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу з 27.11.2021 по 27.10.2023 в розмірі 307 933, 32 грн. (618,34 грн. х 498 робочих днів). Суд вважає за необхідне зменшити розмір середнього заробітку за час вимушеного прогулу, що підлягає стягненню, з таких підстав. Провадження у справі було відкрите 28.12.2021 Монастирищенським районним судом. У подальшому справа була передана для розгляду Христинівському районному суду, 04.03.2022 була винесена ухвала про прийняття справи до свого провадження. Справа розглядалась в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Справа розглядалась більше одного року не з вини працівника. Суд зазначає, що з однієї сторони працівник є слабшою, ніж роботодавець стороною у трудових правовідносинах. З іншої сторони, якщо відповідальність роботодавця перед працівником за порушення права на працю не обмежена в часі (ч. 2 ст. 235 КЗпП України), то за певних обставин обсяг відповідальності може бути нерозумним з огляду на його непропорційність наслідкам правопорушення. Відтак, враховуючи, що виплата роботодавцем працівнику середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу є мірою матеріальної відповідальності роботодавця за порушення права працівника на працю та формою компенсації за порушення трудових прав, беручи до уваги критерії оцінки пропорційності щодо врахування справедливого та розумного балансу між інтересами працівника і роботодавця, суд приходить до висновку про необхідність визначення розміру середнього заробітку за час вимушеного прогулу, який підлягає стягненню з Монастирищенської міської ради, в 265 886, 20 грн. (618, 34 грн. х 430 робочих днів), за період з 04.03.2022 (дати винесення ухвали Христинівського районного суду про прийняття до свого провадження) до 27.10.2023 (день, зазначений у заяві про уточнення суми розрахунку), з врахуванням всіх обов`язкових платежів. Позовна вимога про стягнення моральної шкоди підлягає задоволенню частково з таких підстав. Вирішуючи питання щодо розміру моральної шкоди, суд враховує роз`яснення п.9 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" від 31.03.1995 № 4, розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Порядок відшкодування моральної шкоди у сфері трудових відносин регулюється ст. 237-1 КЗпП України. Стаття 237-1 КЗпП України передбачає, що відшкодування роботодавцем моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав, у тому числі внаслідок дискримінації, мобінгу (цькування), факт якого підтверджено судовим рішенням, що набрало законної сили, призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Зазначена норма закону містить перелік юридичних фактів, що складають підставу виникнення правовідносин щодо відшкодування роботодавцем завданої працівнику моральної шкоди. За змістом вказаного положення закону підставою для відшкодування моральної шкоди згідно із ст. 237-1 КЗпП України є факт порушення прав працівника у сфері трудових відносин, яке призвело до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагало від нього додаткових зусиль для організації свого життя. У п. 13 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» (з відповідними змінами) роз`яснено, що відповідно до ст. 237-1 КЗпП України, за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин (незаконне звільнення або переведення, невиплати належних йому грошових сум, виконання робіт у небезпечних для життя і здоров`я умовах тощо), яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків чи вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов`язок по відшкодуванню моральної (немайнової) шкоди покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності. Таким чином, захист порушеного права у сфері трудових відносин забезпечується як відновленням становища, яке існувало до порушення цього права (наприклад, поновлення на роботі), так і механізмом компенсації моральної шкоди, як негативних наслідків (втрат) немайнового характеру, що виникли в результаті душевних страждань, яких особа зазнала у зв`язку з посяганням на її трудові права та інтереси. Конкретний спосіб, на підставі якого здійснюється відшкодування моральної шкоди обирається потерпілою особою, з урахуванням характеру правопорушення, його наслідків та інших обставин. Кодекс законів про працю України не містить будь-яких обмежень чи виключень для компенсації моральної шкоди в разі порушення трудових прав працівників, а ст. 237-1 цього Кодексу передбачає право працівника на відшкодування моральної шкоди у обраний ним спосіб, зокрема, повернення потерпілій особі вартісного (грошового) еквівалента завданої моральної шкоди, розмір якої суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань, їх тривалості, тяжкості вимушених змін у її житті та з урахуванням інших обставин. Отже, компенсація завданої моральної шкоди не поглинається самим фактом відновлення становища, яке існувало до порушення трудових правовідносин, шляхом поновлення на роботі, а має самостійне юридичне значення, тобто за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин (незаконного звільнення або переведення, невиплати належних йому грошових сум тощо) відшкодування моральної шкоди на підставі ст. 237-1 КЗпП України здійснюється в обраний працівником спосіб, зокрема, у вигляді одноразової грошової виплати. Такий висновок відповідає і практиці Європейського суду з прав людини у справах «Тома проти Люксембургу» (2001 рік), «Надбала проти Польщі» (2000 рік), згідно з якими при визнанні звільнення незаконним суд вважає доведеним, що порушення законних прав позивача призвели до моральних страждань, вимагали від нього додаткових зусиль для організації свого життя.. Згідно з ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права. Моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. В ч. 1 ст. 1167 ЦК України визначено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Пунктом 5 вказаної постанови визначено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Моральна шкода полягає у тому, що порушення законних прав позивачки призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від неї додаткових зусиль для організації нею життя. Відповідач позбавив позивачку основного джерела доходу. Позивачка не мала можливості продовжити звичайний спосіб життя. Моральні страждання також обтяжувались тим, що в момент вчинення незаконних по відношенню до позивачки дій останній була необхідна вартісна медична допомога, що підтверджується долученими до справи копіями медичних документів щодо позивачки. Суд вважає, що сума, в яку позивачка оцінила заподіяну їй моральну шкоду і яка за її оцінкою становить 50000 грн., є завищеною і не відповідає отриманими нею моральним стражданням. Виходячи з засад розумності, виваженості та справедливості, необхідно стягнути з відповідача на користь позивачки 10 000 грн. моральної шкоди. Відповідно до п. 2, 4 ч. 1 ст. 430 ЦПК України суд вважає за необхідне допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення на роботі та в частині виплати середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць. У позовній заяві позивачка через свою представницю просила судові витрати покласти на відповідача, а у заяві про уточнення суми витрат на професійну правничу допомогу - стягнути з відповідача на її користь 68 100 грн. витрат на професійну правничу допомогу. Зазначена вимога підлягає задоволенню частково з таких підстав. Згідно із ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом судової справи, належать зокрема витрати на професійну правничу допомогу. Відповідно до ч. 1-6 ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави; за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами; для цілей розподілу судових витрат:1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат; для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги; розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи; у разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами; обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. З аналізу ст. 137 ЦПК України вбачається, що витрати на професійну правничу допомогу мають стягуватись на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості. Відповідно до ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, (крім судового збору) покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з ч.8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд відповідно до ч. 3 ст. 141 ЦПК України враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Розмір та строки виплати гонорару адвоката визначені у договорі № 33/2021-ц про надання професійної правничої допомоги від 01.12.2021, укладеному між позивачкою [PERSON] та її представницею [PERSON] , та у кошторисі послуг адвоката, який є додатком до цього договору. У позовній заяві позивачкою до суду було подано попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи. Витрати на професійну правову допомогу полягають в оплаті позивачкою таких наданих послуг і виконаних робіт: - вивчення документів та вироблення правової позиції у справі (4 години) - 12 000 грн.; складання та направлення адвокатського запиту - 600 грн.; участь у судовому засіданні представниці позивачки в режимі відеоконференції - 3 000 грн. за одне судове засідання (деякі судові засіданні невеликою тривалістю - 1 500 грн. за одне судове засідання). Оплата позивачкою вказаних витрат підтверджується копіями платіжних інструкцій, долучених до справи. Аналіз наведених вище положень процесуального закону дає підстави для висновку про те, що у зв`язку з частковим задоволенням позову документально підтверджені витрати на професійну правничу допомогу підлягають покладенню на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Разом з тим суд,

Outcome: partial