Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-29 00:00:00

03.07.2023 р. до Святошинського районного суд м. Києва надійшов зазначений позов Предметом позову є відшкодування шкоди в розмірі 34244,08 грн. Позивач просить суд стягнути з відповідача майнову шкоду заподіяної в результаті ДТП в розмірі 34244,08 грн. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 28.04.2020 р. в м. Києві по вул. І.Улітіна сталася ДТП за участю велосипеда "Ардіс", яким керував відповідач [PERSON] , та автомобіля марки «Шкода"» д.н. [NUMBER] . Дана ДТП сталася в результаті порушення ПДР керувальником велосипеда "Ардіс", що підтверджується постановою Святошинського районного суду м.Києва від 13.05.2020 р. Внаслідок даної ДТП транспортному засобу марки «Шкода"» д.н. [NUMBER] ., були спричинені механічні пошкодження, а його власнику, завданий матеріальний збиток. Згідно з висновком № 204/05-20 експертного автотоварознавчого дослідження з оцінки збитку, завданого власнику автомобіля «Шкода"» д.н. [NUMBER] . в результаті його пошкодження при ДТП, становить 34 244,08 грн. Посилаючись на те, що у МТСБУ не виник обов`язок відшкодувати шкоду замість заподіювача, просив вказану суму стягнути з відповідача на його користь та вирішити питання судових витрат. Ухвалою суду від 05.07.2023 р. у справі відкрито провадження за правилами спрощеного провадження без виклику сторін (а.с.88). Згідно з ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. У відповідності до ч. 8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями ст. 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Позивачу направлялася копія ухвали про відкриття провадження та про розгляд справи в порядку спрощеного провадження. Відповідачу направлялась копія ухвали суду про відкриття провадження та позовну заяву з додатками, які останній отримав 26.07.2023 р. (а.с. 21). Відзиву на позов від відповідача до суду не надходило. Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Строки для подання відзиву та відповіді на відзив закінчились, а тому відповідно до частини восьмої статті 178 ЦПК України та частини п`ятої статті 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного провадження за наявними у справі матеріалами. Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку про можливість ухвалення по справі рішення про часткове задоволення позовних вимог з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, 28.04.2020 р. по вул. І.Улітіна в м.Києві сталася ДТП за участю велосипеда "Ардіс", яким керував [PERSON] , та автомобіля марки «Шкода"» д.н. [NUMBER] . Дана ДТП сталася в результаті порушення ПДР велосипедистом велосипеда "Ардіс", що підтверджується постановою Святошинського районного суду м.Києва від 13.05.2020 р.. (а.с. 6). Згідно з висновком № 204/05-20 експертного автотоварознавчого дослідження з оцінки матеріального збитку, завданого власнику автомобіля «Шкода"» д.н. [NUMBER] , в результаті його пошкодження при ДТП, становить 23 993,59 грн., а вартість відновлювального ремонту складає 34 244,08 грн. (а.с. 7, 23-38). Згідно з ч.ч.2, 5 ст.1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності . У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц сформульовано висновки про те, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (див. постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 02 жовтня 2018 року у справі № 910/18036/17, від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18 (пункт 41)). Тобто, певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (див. пункт 43 постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18). Обставини наведені в позовній заяві та додані до неї докази не спростовані відповідачем, який не скористався своїм процесуальним правом подати відзив (заперечення) на позовну заяву та докази на спростування заявлених позовних вимог. Стороною відповідача не спростовано розмір завданої шкоди завлений стороною позивача. Позивачем та/або його представником не надано суду доказів понесення позивачем реальних збитків, а саме: не надано доказів проведення вілновлювального ремонту. Враховуючи, що при вирішенні цивільних справ судами враховується стандарт доказування «більшої вірогідності", тому оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності та співставленні, належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також їх достатності та взаємному зв`язку, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає частковому задоволенню на суму завданої майнової шкоди в розмірі 23 993,59 грн. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України у разі задоволення позову судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються на відповідача. На підставі викладеного,

Outcome: partial