Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-07 00:00:00

Керівник Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області, звернувся до суду з позовом поданим в інтересах держави, в якому просив суд визнати незаконним та скасувати рішення Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області № 749-VIII/VIII від 28.09.2021 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для ведення особистого селянського господарства [PERSON] », та витребувати із незаконного володіння [PERSON] земельну ділянку з кадастровим номером 1221884500:01:001:1401, площею 2,0 га, що знаходиться на території Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області. Також просив суд вирішити питання про розподіл судових витрат. В обґрунтування підстав для подання вказаного позову, прокурор зазначав, що рішенням Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області № 749 від 28.09.2021 відповідачу [PERSON] затверджено проект землеустрою щодо відведення спірної земельної ділянки та передачу її безоплатно у приватну власність [PERSON] , з комунальної власності. Вказане рішення Глеюватської сільської ради є протиправним, оскільки при його прийнятті депутатом Глеюватської сільської ради Тріскало І.Г. допущено порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції», а саме порушення щодо конфлікту інтересів, що встановлено постановою Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 09.03.2023 у справі про адміністративне правопорушення № 177/314/23, якою [PERSON] визнано винуватим у вчиненні адміністративних правопорушень передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП, з накладенням адміністративного стягнення. Відповідно до змісту вказаної постанови суду, що набрала законної сили, депутат Глеюватської сільської ради Криворізького району Тріскало І.Г. на пленарному засіданні 8 сесії Глеюватської сільської ради, під час розгляду питання про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для ведення особистого селянського господарства [PERSON] , який є його близькою особою, публічно не оголосив про наявність у нього реального конфлікту інтересів та вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів, проголосувавши «ЗА» під час прийняття вказаного рішення. Вказане прокурор вважає підставою для задоволення позову. Обґрунтовуючи підстави для звернення до суду з вказаним позовом саме прокурора, вказано, що в даній справі орган Глеюватська сільська рада, не може самостійно здійснювати такий захист, адже фактично являється порушником. Глеюватська сільська рада, яка відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», представляє відповідну територіальну громаду та здійснює від її імені та в її інтересах функцій та повноваження місцевого самоврядування, не вжила жодних заходів спрямованих на захист порушених прав територіальної громади та відновлення порушеного права, що викликало потребу звернення до суду з вказаним позовом прокурора. Обґрунтовуючи інтерес держави у подані прокурором вказаного позову, зазначено, що питання пов`язані з розпорядженням землями державної та комунальної власності, безумовно становить «суспільний», «публічний» інтерес. В даному випадку порушення інтересів держави відбулося через порушення Закону України «Про запобігання корупції», що має наслідком вибуття землі сільськогосподарського призначення із власності територіальної громади. Присутній у судовому засіданні прокурор Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області, в ході судового засідання позовні вимоги підтримав та наполягав на їх задоволенні. Відповідач [PERSON] до початку розгляду справи по суті позов визнав. Надав пояснення, що дійсно [PERSON] є його близьким родичем, а саме чоловіком його рідної сестри. Зміст позовних вимог та підстави подання позову йому відомі та зрозумілі. Проти задоволення позову не заперечував, вказуючи про його визнання в повному обсязі. Відповідач Глеюватська сільська рада Криворізького району Дніпропетровської області будучи повідомленою про дату, час та місце розгляду справи (а.с. 50), правом на участь в судовому засідання не скористалася, участь представника в судовому засідання не забезпечила, відзиву не подано. Матеріали справи містять заяву про розгляд справи за відсутності їх представника (а.п. 43). Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, [PERSON] будучи обізнаним про перебування вказаного позову в провадженні суду, будучи повідомленим про дату, час та місце розгляди справи (а.с. 49, 52, 56), до суду не з`явився, заяв по суті справи чи з процесуальних питань не надав. Суд, вислухавши учасників провадження, дослідивши матеріали цивільної справи, надавши оцінку доказам в їх сукупності, приходить до висновку, про наступне. Судом встановлено, що рішенням № 749-VIIІ/VIIІ від 28.09.2021 VIIІ сесії Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для ведення особистого селянського господарства [PERSON] », затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки [PERSON] для ведення особистого селянського господарства, передано із земель комунальної власності безоплатно у його власність земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства, землі сільськогосподарського призначення, площею 2,0 га, кадастровий номер 1221884500:01:001:1401, що знаходиться на території Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, за межами населеного пункту. На підставі вказаного рішення [PERSON] мав зареєструвати право на земельну ділянку в порядку визначеному законом (а.с. 22 зворот). Як слідує з інформації Державного земельного кадастру, вказана земельна ділянка з кадастровим номером 1221884500:01:001:1401 зареєстрована на праві приватної власності за [PERSON] 12.10.2021, при цьому її частина площею 1,7753 га має обмеження у використанні, а саме: санітарні зони, відстані, розриви (а.с. 26 зворот). Як встановлено постановою Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 09.03.2023, під час прийняття рішення від 28.09.2021 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для ведення особистого селянського господарства [PERSON] », за вказане рішення голосував [PERSON] , як депутат Глеюватської сільської ради VIIІ скликання, При цьому, [PERSON] є близькою особою [PERSON] , який в порушення вимог ст. 28, 35-1 Закону України «Про запобігання корупції» не повідомив колегіальний орган про наявний у нього реальний конфлікт інтересів та прийняв вказане рішення в умовах реального конфлікту інтересів. У зв`язку з чим, в тому числі, за вказаним епізодом, [PERSON] визнано винуватим та притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1, 2 ст. 172-7 КУпАП, з накладенням адміністративного стягнення (а.с. 17-21). Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Статтею 140 Конституції України встановлено, що місцеве самоврядування є правом територіальної громади самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи. Згідно зі\~статтею 59-1\~Закону України\~«Про місцеве\~самоврядування в\~Україні» (в\~редакції чинній\~на дату\~прийняття рішення\~від 28.09.2021)\~сільський,\~селищний,\~міський голова,\~секретар,\~депутат сільської,\~селищної,\~міської ради,\~голова,\~заступник голови,\~депутат районної,\~обласної,\~районної у\~місті ради\~публічно повідомляє\~про конфлікт\~інтересів,\~який виник\~під час\~участі у\~засіданні ради,\~іншого колегіального\~органу (комісії,\~комітету,\~колегії тощо),\~відповідному колегіальному\~органу та\~не бере\~участі у\~розгляді,\~підготовці та\~прийнятті рішень\~відповідним колегіальним\~органом. Якщо\~неучасть осіб,\~зазначених у\~частині першій\~цієї статті,\~у прийнятті\~рішення призведе\~до втрати\~повноважності відповідної\~ради,\~іншого колегіального\~органу,\~особи,\~у яких\~наявний конфлікт\~інтересів,\~беруть участь\~у прийнятті\~радою,\~іншим колегіальним\~органом рішення,\~за умови\~публічного самостійного\~повідомлення про\~конфлікт інтересів\~під час\~засідання колегіального\~органу. Якщо повідомлення про конфлікт інтересів здійснено на засіданні ради, іншого колегіального органу, інформація про таке повідомлення обов`язково вноситься до протоколу засідання ради, іншого колегіального органу. Закон України «Про запобігання корупції» (тут і далі у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) визначає правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення недоліків корупційних правопорушень. Відповідно до частини першої статті 28 Закону особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вживати заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів. У частині\~першій статті\~35-1\~Закону,\~серед іншого\~визначено,\~що правила\~врегулювання конфлікту\~інтересів у\~діяльності голів,\~заступників голів\~обласних та\~районних рад,\~міських,\~сільських,\~селищних голів,\~секретарів міських,\~сільських,\~селищних рад,\~депутатів місцевих\~рад визначаються\~законами,\~які регулюють\~статус відповідних\~осіб та\~засади організації\~відповідних органів. У\~разі виникнення\~реального чи\~потенційного конфлікту\~інтересів у\~особи,\~уповноваженої на\~виконання функцій\~держави або\~місцевого самоврядування,\~прирівняної до\~неї особи,\~яка входить\~до складу\~колегіального органу\~(комітету,\~комісії,\~колегії тощо),\~вона не\~має права\~брати участь\~у прийнятті\~рішення цим\~органом. Про\~конфлікт інтересів\~такої особи\~може заявити\~будь-який\~інший член\~відповідного колегіального\~органу або\~учасник засідання,\~якого безпосередньо\~стосується питання,\~що розглядається.\~Заява про\~конфлікт інтересів\~члена колегіального\~органу заноситься\~в протокол\~засідання колегіального\~органу. У разі якщо неучасть особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу, у прийнятті рішень цим органом призведе до втрати правомочності цього органу, участь такої особи у прийнятті рішень має здійснюватися під зовнішнім контролем. Рішення про здійснення зовнішнього контролю приймається відповідним колегіальним органом. Згідно з частиною першою статті 67 Закону\~нормативно-правові акти, рішення, видані (прийняті) з порушенням вимог цього Закону, підлягають скасуванню органом або посадовою особою,\~уповноваженою на прийняття чи скасування відповідних актів, рішень, або можуть бути визнані незаконними в судовому порядку за заявою заінтересованої фізичної особи, об`єднання громадян, юридичної особи, прокурора, органу державної влади, зокрема Національного агентства з питань запобігання корупції, органу місцевого самоврядування. Як слідує з відповідей Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області від 25.05.2023 вих. № 344/0/2-23 вих-23 та від 10.07.2023 вих № 678/0/2-23, у відповідь на запит прокурора щодо вжитих заходів для скасування вищевказаного рішення сільської ради від 28.09.2021, Глеюватська сільська рада з відповідним позовом не зверталася та не бажала звертатися, у зв`язку з чим, прокурором реалізовано повноваження визначені ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» та 56 ЦПК України щодо звернення до суду з вказаним позовом (а.с. 24-26). \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Згідно з ч.6 ст. 82 ЦПК України, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Беручи до уваги викладене, урахувавши преюдиційний характер встановлених постановою Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 09.03.2023 (справа № 177/314/23) обставин, встановлені судом обставини, суд приходить до висновку, що оскаржуване рішення Глеюватської сільської ради № 749- VIIІ / VIIІ від 28.09.2021 про передачу земельної ділянки у власність [PERSON] , прийняте Глеюватською сільською радою в умовах\~конфлікту інтересів, що згідно з\~чинним законодавством є безумовною підставою для скасування рішення органу місцевого самоврядування. Притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності за вчинене корупційне адміністративне правопорушення, не виключає необхідності застосування наслідків цивільно-правого характеру визначених ст. 67 Закону України «Про запобігання корупції», адже прийняте в умовах реального конфлікту інтересів рішення органу місцевого самоврядування компроментує, спаплюжує таке рішення, та, як наслідок, нівелює довіру суспільства до органів місцевого самоврядування в цілому. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі № 442/730/17, постанові КЦС ВС від 25.08.2020 у справі № 299/2739/17. У сфері земельних правовідносин важливу роль відіграє конституційний принцип законності набуття та реалізації права власності на землю в поєднанні з додержанням засад правового порядку в Україні, відповідно до яких органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Встановлені судом обставини даної справи свідчать, що в даному випадку мають місце правовідносини пов`язані з вибуттям земельної ділянки з власності територіальної громади та становлять суспільний інтерес. Оскільки земельна ділянка вибула з власності територіальної громади внаслідок порушенням норм законодавства про запобігання корупції, що компрометує та спаплюжує таке рішення, відповідно нівелює довіру суспільства до органів місцевого самоврядування в цілому, в тому числі в сфері земельних відносин, то звернення прокурора із зазначеним позовом відповідає суспільним інтересам та є пропорційним втручанням у право особи на мирне володіння майном, оскільки полягає у відновленні законності при вирішенні вибуття з власності територіальної громади земельної ділянки. Наслідки прийняття рішення при порушенні законодавства про конфлікт інтересів чітко визначені у спеціальному антикорупційному законодавстві, а отже вимоги про визначення рішення незаконним та витребування земельної ділянки на користь територіальної громади ґрунтуються на законі, не є свавільними, відновлюють порушений баланс інтересів. Беручи до уваги викладене, суд приходить до висновку про необхідність визнання незаконним та скасування рішення Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області № 749- VIIІ / VIIІ від 28.09.2021 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для ведення особистого селянського господарства [PERSON] ». Оскільки рішення про виділення земельної ділянки у власність [PERSON] визнається незаконним та скасовується, суд приходить до висновку про необхідність витребування спірної земельної із незаконного володіння [PERSON] на користь територіальної громади в особі Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області. Оскільки відповідно до ст.ст. 2, 172 ЦК України, саме територіальна громада є учасником цивільних правовідносин, набуваючи та здійснюючи цивільні права та обов`язки через органи місцевого самоврядування у межах їхньої компетенції, встановленої законом, суд вважає за необхідне ухвалити саме про витребування земельної ділянки на користь територіальної громади, в особі Глеюватської сільської ради. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, враховуючи задоволення позовних вимог прокурора, розмір судових витрат пов`язаних з розглядом справи (а.с. 30), враховуючи положення ч.3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та подання вказаного позову через систему «Електронний суд» (2684 х 2 х 0,8), суд приходить до висновку про рівність обов`язку відповідачів у відшкодуванні Дніпропетровській обласній прокуратурі судового збору. Так, в силу ст. 141 ЦПК України, з Глеюватської сільської ради на користь Дніпропетровської обласної прокуратури підлягає стягненню 50% судового збору сплаченого за подання позову до суду, що становить 2147,20 грн. Однак, враховуючи визнання позову відповідачем [PERSON] ще до початку розгляду справи по суті, суд

Outcome: approved