Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-29 00:00:00

ВИМОГИ ПОЗИВАЧА Позивачі звернулись до суду з позовною заявою до відповідача, у якій просять стягнути з ТОВ "Житло-Устрій" в рівних частинах на користь позивачів по 3793,95 грн. кожному матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття жилої квартири [ADDRESS] , яке мало місце 20.11.2019 року. Також позивачі просять стягнути з відповідача на їх користь судовий збір. В подальшому 14.05.2021 року позивачі уточнили свої позовні вимоги, якими просили суд стягнути з [PERSON] в рівних частинах на їх користь по 3793,95 грн. кожному матеріальної шкоди, спричиненої залиттям квартири та судові витрати на користь [PERSON] у розмірі 840,80 грн. ПОЗИЦІЯ ПОЗИВАЧА В обґрунтування позовних вимог позивачі зазначають, що їм, належить у рівних частках на праві приватної власності згідно з договором купівлі-продажу квартира, яка розташована у [ADDRESS] . 20.11.2019 року близько 19 год. 16 хвил. відбулося залиття квартири. 21.11.2019 року представниками ТОВ « Житло-Устрій» було складено акт від 21.11.2019 року у якому зазначено, що близько 19 год. 16 хв. 20.11.2019 року надійшла заява з кв. [ADDRESS] про намокання у стелі. Аварійною бригадою о 19 годині 30 хвилин були виявлені витоки води з різьби на приладі опалення у кухні у квартирі [ADDRESS] , для усунення яких було накладено бандаж, а наступного дня(21.11.2019 року) були проведені зварювальні роботи по усуненню витоків. Актом про обстеження технічного стану на перемет затоплення квартири 7 квартирою [ADDRESS] від 22.11.2019 року складеним представниками КП «Житлогосп», підтверджується факт затоплення та наявність слідів затікання у вигляді мокрих жовтих плям площею близько 1 кв.м в кухні на стику з`єднання стіни зі стелею та по стику з`єднання плит перекриття. Згідно з кошторисом ремонтних робіт від 24.11.2019 року за адресою місто Олександрія, Покровська,10-А/7 вартість матеріалів для ремонту стелі складає 4807,40 грн., а вартість робіт 2780,50 грн., у зв`язку із чим позивач звернувся до суду із вказаним позовом, та просять його задовольнити. ЗАПЕРЕЧЕННЯ ВІДПОВІДАЧА Відповідачка у судове засідання не з`явилась про день та час розгляду справи була повідомлена належним чином. Згідно ч. 4 ст. 223 та ч. 1 ст. 280 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. ПОЯСНЕННЯ ТРЕТЬОЇ ОСОБИ, ЯКА НЕ ЗАЯВЛЯЄ САМОСТІЙНИХ ВИМОГ Треті особи, які не заявляє самостійних вимог: представники Товариства з обмеженою відповідальністю «Житло-Устрій» та комунальне підприємство «Житлогосп» у судове засідання не з`явились, про час та місце його проведення повідомлені належним чином. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.09.2020 року справу №398/3118/20 (провадження №2/398/1622/20) розподілено судді Олександрійського\~міськрайонного\~суду\~\~Кіровоградської\~області Орловському В.В. Ухвалою від 21 вересня 2020 року позовну заяву залишено без руху з наданням позивачу строку на усунення недоліків. 30 вересня 2020 року недоліки позовної заяви усунуто. Ухвалою судді від 30 вересня 2020 року справу прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження. Ухвалою судді від 19.05.2021 року, змінено у справі неналежного відповідача з Товариства з обмеженою відповідальністю «Житло-Устрій» на [PERSON] (місце проживання: [ADDRESS] ). Залучено до участі у справі, як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Товариства з обмеженою відповідальністю «Житло-Устрій» (ЄДРПОУ 39142778, місце проживання 28000, Кіровоградська область, місто Олександрія, вулиця Григорія Усика, 29). Згідно з розпорядженням керівника апарату Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 05.10.2021 року №861 про призначення повторного автоматизованого розподілу справ та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 05.10.2021 року справа №398/3118/20 розподілена судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Нероді Л.М. 06.01.2022 року ухвалою судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Нероди Л.М.,прийнято до розгляду цивільну справу за позовом [PERSON] , [PERSON] , представник позивача - адвокат Ковальова Тетяна Юріївна, до [PERSON] , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору:Товариства з обмеженою відповідальністю «Житло-Устрій», комунальне підприємство «Житлогосп» про відшкодування матеріальної шкоди, спричиненої залиттям квартири. Розгляд ухвалено справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ Позивачам [PERSON] та [PERSON] належить у рівних частках на праві приватної власності згідно з договором купівлі-продажу квартира, яка розташована у [ADDRESS] . 21.11.2019 року комісією у складі майстра КП «Житлогосп» Болино В.М. складено акт про наслідки залиття житлового приміщення, в якому зафіксовано, що на момент обстеження квартири [ADDRESS] , виявлено, що внаслідок протікання води з квартири [ADDRESS] , наявні сліди затікання в кухні на стику з`єднання стіни зі стелею та по стику з`єднання плит перекриття, мокрі жовті плями площею близько 1 кв.м. Згідно з кошторисом ремонтних робіт від 24.11.2019 року за адресою [ADDRESS] вартість матеріалів для ремонту стелі складає 4807,40 грн., а вартість робіт 2780,50 грн. ОЦІНКА СУДУ За ч. 1\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. ч. 1, 2\~ст. 1166 ЦК України, шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно з ч. 2\~ст. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. В свою чергу, згідно з п. 1 ч. 2\~ст. 22 ЦК України, збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також втрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого права (реальні збитки). Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача збитків. І якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Статтею 151 ЖК УРСР\~встановлено, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити своїм коштом поточний і капітальний ремонти, а згідно з пунктом 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених\~постановою Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 1992 року №572, саме власник квартири зобов`язаний використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обслуговування. З огляду на наведене, враховуючи, що відповідач, як власник, відповідає за належний стан та справність внутрішньо-квартирних мереж, а презумпція вини відповідача під час розгляду справи не спростована, суд приходить до висновку щодо наявності вини відповідача у залитті квартири [ADDRESS] , власниками якої є позивачі, та, як наслідок, наявності правових підстав для стягнення з відповідача на користь позивачів по кожному 3793,95 грн. (Зазначену правову позицію констатував Верховний Суд в своїй постанові від 10.10.2018 року у справі №750/10171/16-ц). Аналізуючи надані докази, суд дійшов висновку, що факт спричинення збитків позивачу внаслідок залиття квартири з вини відповідача, як власнику квартири, з якої відбулося затоплення, знайшов своє підтвердження, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню. НОРМИ ПРАВА Згідно з правилами, викладеними в\~статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; у часники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За правилами\~статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; докази подаються сторонами та іншими учасниками справи; суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Згідно п.п. 1, 2 ч. 1\~ст. 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» від 14.05.2015 року №417-VIII\~співвласники зобов`язані: забезпечувати належне утримання та належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна багатоквартирного будинку; забезпечувати технічне обслуговування та у разі необхідності проведення поточного і капітального ремонту спільного майна багатоквартирного будинку. Ст. 322 ЦК України\~передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Ч. 3\~ст. 386 ЦК України\~встановлено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до\~статті 151 ЖК УРСР\~громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені\~Цивільним кодексом. Згідно з пунктом 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року №572, власники квартир, наймачі та орендарі зобов`язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримуватись правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємств по обслуговуванню житла. Частиною 3\~статті 386 ЦК України\~передбачено, що власник, права якого порушенні, має право на відшкодування заданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених\~Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 №76, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). У додатку №4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Згідно з частиною першою та пунктом 1 частини другої\~статті 22 Цивільного кодексу України\~(далі\~ЦК України) особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до частини першої\~статті 1166 ЦК України\~майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина друга\~статті 1166 ЦК України). Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2\~постанови від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивачі доводять наявність шкоди та її розмір. Згідно\~ст. 133 ЦПК України\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу та витрати, пов`язані із залученнмя свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. Згідно\~ст. 134 ЦПК України\~разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. Відповідно\~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Outcome: approved