Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-09 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом та просить ухвалити рішення, на підставі якого визначити їй додатковий строк в три місяці для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті брата [PERSON] , померлого [INFO] . Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що [INFO] помер її брат [PERSON] , [INFO] . Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді квартири у будинку готельного типу, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , яка належала померлому на праві власності. [PERSON] за життя заповіту не склав. Отже, успадкування його майна здійснюється за законом. Померлий одружений не був, дітей не мав. Спадкоємцем за законом першої черги є його мати, [PERSON] . Спадкоємцями за законом другої черги є: рідний брат [PERSON] , та рідна сестра позивач [PERSON] . Ніхто із спадкоємцем з померлим [PERSON] на час відкриття спадщини не проживав. Отже, у відповідності до вимог закону повинні були звернутися до нотаріуса у шестимісячний строк з заявою про прийняття спадщини. Визначений законом строк для прийняття спадщини після померлого [PERSON] закінчився 23 березня 2022 року. 24 лютого 2022 року в Україні розпочалася збройна агресія Російської Федерації. Указом Президента України на усій території України було введено військовий стан. Через введення воєнний стан нотаріальні контори було зачинено, нотаріуси припинили свою роботу. Позивач та інші спадкоємці в той час проживали в м. Дергачі Харківської області. Ситуація в місті була дуже тяжкою, практично кожного дня були обстріли. Наприкінці жовтня 2022 року, коли обстановка в місті покращилася, позивач усно звернулася до нотаріуса щодо прийняття спадщини після померлого брата [PERSON] . Нотаріусом їй було роз`яснено, що у зв`язку з воєнним станом строк для прийняття спадщини продовжено до десяти місяців. Десятимісячний строк подання заяви про прийняття спадщини сплинув 23 липня 2022 року. Позивач зазначає про те, що мати і брат померлого відмовилися від прийняття спадщини, а отже вона залишилася єдина спадкоємиця за законом. Вважає, що строк встановлений законом для прийняття спадщини вона пропустила з поважних причин. Вищевикладені обставини вимусили позивача звернутися до суду з даним позовом. \~ \~ \~ \~Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 15 березня 2023 року прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити спрощене позовне провадження у цивільній справі за позовною заявою [PERSON] до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Призначено судове засідання. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 12 червня 2023 року задоволено клопотання представника відповідача про витребування доказів. Витребувано з Другої Харківської міської державної нотаріальної контори завірену копію спадкової справи № 547П/2022 після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 10 липня 2023 року залучено до участі у цивільній справі № 639/1140/23 за позовом [PERSON] до Харківської міської ради про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету позову [PERSON] та [PERSON] . 02 серпня 2023 року на адресу суду надійшов відзив, на підставі якого відповідач просив суд відмовити у задоволені позову [PERSON] , посилаючись на його недоведеність. 15 серпня 2023 року надійшла відповідь на відзив, на підставі якої сторона позивача наполягала на задоволені заявлених позовних вимог. В судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник адвокат Кравцов І.Л., який діє на підставі ордеру, підтримали заявлений позов та дали пояснення про обставини, які викладені у рішенні вище. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Представник відповідача Харківської міської ради Рєзанов А.Б., який діє на підставі само представництва, в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував, посилаючись на його недоведеність. 3-ті особи [PERSON] , [PERSON] в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце судового розгляду повідомлялися, надали заяви з проханням справу розглянути у їх відсутність, позов [PERSON] підтримали. \~ \~ \~ \~Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку. \~ \~ \~ \~Так, судовим розглядом було встановлено, що [INFO] помер [PERSON] . ( а.с. 7) За життя [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу квартири від 20.08.2020 на праві власності належала квартира в будинку готельного типу [ADDRESS] . ( а.с. 13-15) \~ \~ \~ \~Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина. \~ \~ \~ \~Стаття 1220 ЦК України передбачає, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Згідно вимогам ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом чи за законом. Стаття 1258 ЦК України зазначає, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених\~статтею\~1259 цього Кодексу. Відповідно до ч.1 ст. 1261 ЦК України, у першу чергу права на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати, сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. ( стаття 1262 ЦК України) Після смерті [PERSON] залишилася спадкоємиця першої черги мати [PERSON] , та спадкоємці другої черги брат [PERSON] , сестра [PERSON] . ( а.с. 8-10; 64-85) Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Спадкодавець [PERSON] помер [INFO] , отже спадкоємці повинні були звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини до 23 березня 2022 року. Разом з тим, 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України №64 від 22.02.2022 введено воєнний стан, який діє до теперішнього часу. Згідно до п. 3\~постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції, чинній по 28.06.2022, було установлено, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Постановою КМУ від 24.06.2022 №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану», перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Водночас відповідні зміни щодо строків прийняття спадщини не були внесені до\~ЦК України, а відтак норми\~постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164\~не змінюють та не зупиняють визначених\~ст. 1270 ЦК України\~строків для прийняття спадщини. Водночас норми\~постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164\~щодо зупинення перебігу строку для прийняття спадщини є такими, що вводять в оману спадкоємців, та у даному випадку, як стверджує позивач, зумовили пропуск ним строку для прийняття спадщини. З постанови про відмову у вчинені нотаріальної дії від 22.12.2022 вбачається, що Другою Харківською міською державною нотаріальною конторою заведена спадкова справа №547П/2022 після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] та на день смерті був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . В матеріалах спадкової справи знаходиться: заява [PERSON] про прийняття нею спадщини після смерті брата [PERSON] , що зареєстрована в книзі обліку та реєстрації спадкових справ 22.12.2022 за №1102, заява [PERSON] , матері спадкодавця, про неприйняття нею спадщини та [PERSON] , рідного брата спадкодавця, про неприйняття ним спадщини та копії інших необхідних для оформлення спадкових прав документів. Інші заяви про прийняття або про відмову від прийняття спадщини в матеріалах спадкової справи відсутні. В матеріалах спадкової справи є Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру №70987118 від 22.12.2022 про відсутність заповіту від імені померлого та Інформаційна довідка з Реєстру територіальної громади м. Харкова від 22.12.2022 про відсутність інших осіб, окрім спадкодавця, місце проживання яких було зареєстровано за адресою: [ADDRESS] на час його смерті. [PERSON] відмовлено у вчинені нотаріальної дії, як видача Свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її рідного брата, [PERSON] , який помер [INFO] , в зв`язку з відсутністю у неї факту прийняття спадщини. ( а.с. 11-12; 64-85) Позивач [PERSON] зазначила, що встановлений законом строк для прийняття спадщини після смерті її рідного брата вона пропустила з поважної причини, а саме тому, що 24 лютого 2022 року розпочалася війна. В м. Харкові та в м. Дергачі Харківської області (місце її постійного проживання), велися щоденні обстріли, у зв`язку з чим вона не мала реальної можливості звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. В постанові Пленуму\~Верховного Суду\~України №7\~від 30.05.2008\~року «Про\~судову практику\~у справах\~про спадкування» вказано, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття. Згідно п.24 вищевказаної постанови Пленуму особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1ст.1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п.2.1 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства\~юстиції України\~від 22.02.2012\~року №296/5 вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою. Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п.3.5. гл.10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5. Відповідно до ст.1272\~ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Виходячи зі змісту ст.\~1272\~ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298 св 18), від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Згідно Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України з 05 год.30 хв. 24 лютого 2022 року строком на 30 діб в Україні введено воєнний стан. В подальшому неодноразово строк воєнного стану продовжувався, та він дії до теперішнього часу. Загальновідомою є обставина, що м. Харків (місце відкриття спадщини) та м. Дергачі Харківської області (місце постійного проживання спадкоємця [PERSON] ) з 24.02.2022 і по кінець вересня 2022 року, а м. Дергачі до листопада 2022 року були районами ведення активних бойових дій та практично щодня обстрілювалось ворогом. Крім того, є і загальновідомим фактом, що в цей період часу був припинений рух громадського транспорту між м. Дергачі Харківської області та м. Харковом, а отже у позивача була відсутня можливість виїзду до м. Харкова для звернення до нотаріуса Харківського міського нотаріального округу для оформлення спадкових прав після смерті її брата [PERSON] , який помер у м. Харкові. На думку суду, у позивача були об`єктивні перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки кінець строку для подачі заяви припав на час ведення активних бойових дій, а тому вона не мала змоги вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, з поважних причин. Частиною 3 статті 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частина 1 статті 76 ЦПК України зазначає, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Статтею 78 ЦПК України передбачено, що суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Частиною 6 статті 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно положень ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Враховуючи загальновідомі події, положення законодавства в частині вимог щодо строків для прийняття спадщини суд доходить висновку, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин і вважає необхідним визначити позивачу додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті рідного брата, [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] у м. Харкові строком на три місяці. Отже ті обставини, на які посилався позивач суд вважає обґрунтованими, оскільки вони знайшли своє підтвердження при розгляді справи. Задовольняючи позов, суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування. \~ \~ \~ \~Судові витрати у відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України залишити за позивачем. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного та

Outcome: approved