Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-30 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення збитків, завданих внаслідок порушення споживачем правил роздрібного ринку електричної енергії у розмірі 68138 грн. 93 коп. Позовні вимоги обґрунтовані наступним. В домоволодінні за адресою: [ADDRESS] 05.01.2022 ПАТ «Кіровоградобленерго» виявлено факт порушення [PERSON] ЗУ «Про ринок електроенергії» та Правил роздрібного ринку електроенергії (ПРРЕЕ), а саме «використання штучного нуля», що призвело до споживання не облікованої електричної енергії, підключеного до внутрішньої електропроводки житлового будинку. Порушена (змінена) схема підключення розрахункового засобу обліку електричної енергії таким чином, що електроенергія споживається та однофазним лічильником не враховується, внаслідок від`єднання нульового провідника відгалуження перед лічильником (електролічильник від`ємний по напрузі) та використання для електропроводки та струмоприймачів житлового будинку «штучного нуля» поза лічильником. Під час проведення контрольного огляду лічильника виявити дане порушення можливості не було, так як від`єднання нульового провідника відгалуження виконано «скритим способом». Представником ПАТ «Кіровоградобленерго» про виявлене порушення було складено акт про порушення №001601. На підставі вищевказаного акту та відповідно до положень ПРРЕЕ, визначено вартість не донарахованої внаслідок дій [PERSON] електроенергії на суму 68138 грн. 93 коп. Копію протоколу №47 засідання комісії про розгляд акту про порушення споживачем ПРРЕЕ від 04.02.2022 та розрахунку обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення побутовим споживачем ПРРЕЕ, вручену особисто [PERSON] 04.02.2022. Оскільки між сторонами не досягнуто згоди про добровільне відшкодування завданих збитків, ПАТ «Кіровоградобленерго» звернулося до суду з даним позовом. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві. Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав в повному обсязі. В обґрунтування своїх заперечень зазначив наступне. Єдиним доказом вчинення [PERSON] зазначеного в позовній заяві порушення є акт, складений представниками ПАТ «Кіровоградобленерго», виключно на припущеннях. У вказаному акті не зазначено код площадки, який дозволяє ідентифікувати споживача. Надані до позовної заяви письмові докази суперечать один одному, так як в акті про порушення зазначено, що самовільне підключення відсутнє, в той же час в протоколі №47 зазначено про наявність самовільного підключення. Доказів того, що на момент перевірки лічильник працював коректно, матеріали справи не містять. Зазначає, що [PERSON] не є споживачем за адресою: [ADDRESS] , оскільки зареєстрований та проживає за адресою: [ADDRESS] . З огляду на викладене, вважає, що позивачем не доведено, що [PERSON] вчинено порушення, а також не доведено, що він є споживачем за зазначеною в акті адресою. Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши письмові матеріали справи встановив наступне. Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно зі ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданих відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. З огляду на викладене, суд розглянув справу в межах позовних вимог та за наявними в ній доказами. В силу принципів рівності, змагальності та диспозитивності (статті 6, 12, 13 ЦПК України) обов`язок з доведення обставин, на які посилається сторона, покладається на таку сторону. Частиною першою статті 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Верховний Суд під час касаційного перегляду судових рішень неодноразово наголошував на необхідності застосування певних стандартів доказування та зазначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає відповідний розподіл та покладання тягаря доказування на сторони певним чином. Одночасно згаданий принцип не передбачає обов`язок суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний. Подібний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 22.06.2022 у справі №757/15585/20. Згідно зі ст.77 ЦПК України доказуванню підлягають обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. З огляду на вимоги ст.89 ЦПК України, обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів. Всебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення. Водночас, доказування не може ґрунтуватись на припущеннях, а судове рішення прийматись на основі цих припущень, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки мають бути вичерпними, відповідати дійсності і підтверджуватися достовірними, належними та допустимими доказами Так, правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, Законом України «Про ринок електричної енергії» та Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №312. Частинами 1, 2 ст.714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Відповідно до п.3 ч.3 ст.58 Закону України "Про ринок електричної енергії" споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Відповідно до ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Порушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до п.84 ч.1 ст.1 Закону України «Про ринок електричної енергії» та п.1.1.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, споживач електричної енергії - фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання. Водночас, зі змісту інших положень ПРРЕЕ, зокрема з того ж підпункту 1.1.2 вбачається, що даний термін необхідно застосовувати в значно ширшому значенні, оскільки він також розповсюджується і на осіб, які використовують електричну енергію без укладення договору на електропостачання. Відповідно до п.п.2.1.5 договір споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії є публічним договором приєднання та укладається з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України на основі типового договору, що є додатком 3 до цих Правил. Згідно з п.5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії споживач зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового використання електричної енергії. Підпунктом 8.2.5 Правил роздрібного ринку електроенергії встановлено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. Відповідно до п.п.8.2.6 Правил роздрібного ринку електроенергії на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Як встановлено судом, ПАТ «Кіровоградобленерго» здійснює розподіл електричної енергії за адресою: вул.Винниченка,22, м.Знам`янка Кропивницького району Кіровоградської області. Згідно з актом про порушення №001601 від 05.01.2022 працівниками ПАТ «Кіровоградобленерго», за адресою: вул.Винниченка,22, м.Знам`янка, за участю споживача [PERSON] , виявлено порушення, що полягало у порушенні ПРРЕЕ, а саме «використання штучного нуля», що призвело до споживання не облікованої електричної енергії, підключеного до внутрішньої електропроводки житлового будинку. Порушена (змінена) схема підключення розрахункового засобу обліку електричної енергії таким чином, що електроенергія споживається та однофазним лічильником не враховується, внаслідок від`єднання нульового провідника відгалуження перед лічильником (електролічильник від`ємний по напрузі) та використання для електропроводки та струмоприймачів житлового будинку «штучного нуля» поза лічильником. Вказані порушення під час проведення контрольного огляду лічильника виявити можливості не було, так як від`єднання нульового провідника відгалуження виконано «скритим способом». Самовільне підключення відсутнє. Зазначений акт підписаний трьома представниками енергопостачальника, при цьому [PERSON] від ознайомлення з актом та його підпису відмовився. Згідно з розрахунком обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовим споживачем №47 від 05.01.2023, загальна сума збитків складає 68136 грн. 50 коп. За результатами засідання комісії по розгляду акту про порушення №47 від 04.02.2022, за фактом здійснення самовільного підключення електропроводки та струмоприймачів до електричної мережі ПрАТ «Кіровоградобленерго» з порушенням схеми обліку, прийнято рішення про проведення нарахувань для визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії за 365 днів за період з 18.01.2021 по 17.01.2022. Засідання комісії проводилося 04.02.2022 за участю відповідача, копії протоколу та розрахунку [PERSON] отримав цього ж дня. Встановлено, що за адресою: [ADDRESS] , особовий рахунок № [NUMBER] відкрито на ім`я [PERSON] . Представник позивача в судовому засіданні пояснила, що при перевірці вказаного домоволодіння відповідач [PERSON] представився власником даного будинку та допустив представників ПАТ «Кіровоградобленерго» для здійснення перевірки. Однак, згідно з довідкою виконавчого комітету Знам`янської міської ради Кіровоградської області №01-40/1041/6 від 15.05.2023, [PERSON] , [INFO] , зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Тобто, зазначений житловий будинок має, принаймні два окремих об`єкта нерухомого майна. Доказів того,\~що [PERSON] \~постійно проживає\~в житловому\~будинку за\~адресою:\~ [ADDRESS] , користувався послугами з електропостачання та сплачувала їх вартість, тобто був фактичним споживачем без письмового укладання договору, представником позивача суду не надано. Відомості, що відповідач є власником цілого домоволодіння за вказаною вище адресою, де виявлено порушення, в матеріалах справи також відсутні. Крім того, представником позивача на адресу суду 06.10.2023 засобами поштового зв`язку направлено додаткові пояснення, до яких долучено додаткові письмові докази, отримані судом 10.10.2023. Положеннями ст.83\~ЦПК України\~встановлено,\~що зокрема\~Сторони та\~інші учасники\~справи подають\~докази у\~справі безпосередньо\~до суду. Позивач,\~особи,\~яким законом\~надано право\~звертатися до\~суду в\~інтересах інших\~осіб,\~повинні подати\~докази разом\~з поданням\~позовної заяви.\~Якщо доказ\~не може\~бути поданий\~у встановлений\~законом строк\~з об`єктивних\~причин,\~учасник справи\~повинен про\~це письмово\~повідомити суд\~та зазначити:\~доказ,\~який не\~може бути\~подано;\~причини,\~з яких\~доказ не\~може бути\~подано у\~зазначений строк;\~докази,\~які підтверджують,\~що особа\~здійснила всі\~залежні від\~неї дії,\~спрямовані на\~отримання вказаного\~доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. З огляду на викладене, оскільки представником позивача додаткові пояснення разом з додатковими письмовими доказами подано суду після початку розгляду справи по суті (на стадії встановлення порядку дослідження доказів), надані нею додаткові письмові докази були в її розпорядженні на момент звернення до суду з даною позовною заявою, питання про поновлення строку подання суду доказів нею перед судом не ставилося, суд вважає, що надані представником додаткові письмові докази не можуть бути прийняті для розгляду судом. З огляду на викладене, оскільки позивачем не надано суду належних та допустимих доказів, що [PERSON] є споживачем електричної енергії за адресою: [ADDRESS] , доводи представника відповідача про те, що [PERSON] проживає за адресою: [ADDRESS] позивачем не спростовано та підтверджено наявними у справі письмовими доказами, суд дійшов висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають. Відповідно до вимог ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи відмову у задоволенні позовних вимог, сплачений позивачем судовий збір слід віднеси на його рахунок. На підставі\~викладеногост.ст. 633,\~634,\~641,\~642,\~714,\~1166\~ЦК України,

Outcome: dismissed