Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-12 00:00:00

Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» (далі АТ «ПУМБ», позивач) звернулось до суду із вказаною позовною заявою. В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що 13 вересня 2022 року на підставі заяви про приєднання до договору про видачу обслуговування особистої платіжної картки, надання санкціонованого овердрафту та послуг дистанційного банківського обслуговування № 0101245/126, укладеного між відповідачем та Публічним акціонерним товариством «МТБ БАНК» (ПАТ «МТБ БАНК»), відповідачу було відкрито відповідачеві поточний рахунок у форматі IBAN № [NUMBER] у валюті євро. Між ПАТ «МТБ БАНК» та АТ «ПУМБ» 27.10.2022 укладено договір про відступлення права вимоги №005/10-2022, за яким до позивача перейшли права вимоги первісного кредитора ПАТ «МТБ БАНК» в обсязі ф на умовах, що існували на момент переходу цих прав, у тому числі і права вимоги заборгованості у розмірі 8749,89 євро до відповідача [PERSON] , про що останнього листом від 31.10.2022 №01/820-01/ОВ25 було повідомлено та відповідачем отримано 15.11.2022. Так, до поточного рахунку на ім`я відповідача випущено платіжну картку міжнародної платіжної системи Visa International: Visa Classic Debit [NUMBER] . 13 вересня 2022 року та 14 вересня 2022 року на рахунок відповідача були помилково зараховані грошові кошти в розмірі 9058,02 євро, замість вірної суми у розмірі 90,58 євро за двома операціями з-за кордону на загальну суму 379862,02 малагасійських аріарі з конвертацією цих коштів у євро. По всім переказам із-за кордону, здійсненим у валюті малагасійський аріарі внаслідок рахункової помилки у програмному комплексі процесингового центру ПАТ «МТБ БАНК» на рахунки отримувачів переказів зараховувалися суми у стократному розмірі від ініційованої суми переказу. Також у листі МПС Visa на запит АТ «ПУМБ» про реквізити платіжних операцій з переказу коштів з використанням платіжних інструментів (платіжних карток) Visa International у валюті малагасійський аріарі, що були виконані з конвертацією у валюту розрахунку з МПС Visa International мало місце два перекази з використанням реквізитів платіжної картки відповідача, ініційовані платником 13 вересня 2022 року та 14 вересня 2022 року на загальну суму 379862,02 малагасійських аріарі, а не на суму 37986202,00 малагасійських аріарі. Листом ПАТ «МТБ БАНК» від 21 жовтня 2022 року з метою досудового врегулювання спору було направлено вимогу про сплату заборгованості за технічним (несанкціонованим) овердрафтом, яка відповідачем отримана 28.10.2022. Станом на теперішній час грошові кошти у розмірі 8749,81 євро відповідачем у добровільному порядку повернуті не були. Позивач просив стягнути з відповідача на свою користь безпідставно набуті грошові кошти у розмірі 8749,81 євро. Представник позивача у своїй заяві до суду просив справу розглянути без його участі, позовні вимоги задовольнити. Відповідач про час та дату судового розгляду повідомлений належним чином, у судове засідання не з`явився, відзив на позов не надав. Від його представника адвоката Тодоріки К.В. на всі судові засідання надходили заяви про відкладення розгляду справи, у зв`язку із зайнятістю в інших судових засіданнях. Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки (ч.1,3 ст. 223 ЦПК України). Отже, враховуючи повторне нез`явлення відповідача та його представника в судове засідання, не зважаючи на наведені представником відповідача причини нез`явлення в судове засідання, суд розглядає справу за відсутності зазначених учасників справи по суті за наявними письмовими матеріалами справи. Враховуючи, що учасники справи та їх представники у судове засідання не з`явилися, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Перевіривши матеріали справи, оцінивши надані докази, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню за наступних підстав. Судом встановлено, що 13 вересня 2022 року на підставі заяви про приєднання до договору про видачу обслуговування особистої платіжної картки, надання санкціонованого овердрафту та послуг дистанційного банківського обслуговування № 0101245/126, укладеного між відповідачем та Публічним акціонерним товариством «МТБ БАНК» (ПАТ «МТБ БАНК»), відповідачу було відкрито відповідачеві поточний рахунок у форматі IBAN № [NUMBER] у валюті євро. До поточного рахунку на ім`я відповідача випущено платіжну картку міжнародної платіжної системи Visa International: Visa Classic Debit [NUMBER] (а.с. 48-50). 13 вересня 2022 року та 14 вересня 2022 року на рахунок відповідача були зараховані грошові кошти в загальному розмірі 9058,02 євро (3415,64 євро та 5642,38), замість вірного 90,58 євро, за двома операціями з-за кордону на загальну суму 379862,02 малагасійських аріарі з конвертацією цих коштів у євро. (а.с. 51, 153-160,166-172). Отримання грошових коштів відповідачем за переказами із-за кордону у валюті малагасійський аріарі (MGA) здійснювалися за процедурою «Visa Fast Funds» (у перекладі на державну мову «Віза Швидкі Гроші») відповідно до правил МПС Visa. Переказ за процедурою «Visa Fast Funds» передбачає необхідність зарахування коштів держателем платіжних карток протягом не більше 30 хвилин з моменту схвалення переказу. Згідно з правилами МПС Visa, при ініціюванні кожного переказу із-за кордону у малагасійських аріарі (MGA) на рахунок відповідачки з використанням реквізитів платіжної картки МПС Visa, за таким переказом банком повинна бути забезпечена доступність коштів на рахунку отримувача (відповідачки) не пізніше ніж 30 хвилин з моменту схвалення переказу, тобто до їх фактичного отримання від МПС Visa. Тому, банк повинен здійснити розрахунок грошової суми, на яку необхідно збільшити доступність коштів на рахунку до фактичного надходження до банку коштів від МПС Visa переказом. По усім переказам із-за кордону, що здійснені у валюті малагасійський аріарі (MGA), внаслідок рахункової помилки у програмному комплексі процесингового центру АТ «ПУМБ» на рахунки отримувачів переказу зараховувалась грошова сума у стократному розмірі від ініційованої суми переказу. Помилка в розрахунках обумовлена тим, що в програмному компоненті Integrated Transaction Management версії 4.5 (далі Програма ІТМ), що є частиною програмного забезпечення процесингового центру АТ «ПУМБ», неправильно визначено «параметр експоненти», який визначає скільки цифр у кінці суми переказу, що підлягає зарахуванню отримувачу, мають бути відокремлені комою. У «параметрі експоненти» замість значення «2» було вказано значення «0», що призвело до того, що програмне забезпечення ІТМ не ставило кому перед двома останніми цифрами суми транзакції для позначення останніх двох цифр як сантими. Необхідність відокремлення двох останніх цифр суми транзакції комою від решти суми валютної транзакції MGA пояснюється тим, що мінімальною одиницею MGA є один сантим, що становить соту (1/100) валюти малагасійський аріарі (MGA). Якби програмні компоненти, що визначають «параметр експоненти», були реалізовані належним чином, останні дві цифри були б позначені як сантими, в результаті чого на рахунки отримувачів були б зараховані коректні суми транзакцій. Натомість, до моменту виявлення та усунення проблеми на рахунки отримувачів були зараховані суми, що в сто разів перевищували фактичні суми, які мали б бути зараховані. Наявність вищевказаної помилки в Програмі ІТМ, що використовується АТ «ПУМБ» для управління транзакціями за платіжними картками, що належить компанії Euronet USA, LLC (далі - Euronet) та підтримується нею, підтверджується листом цієї компанії. Таким чином, внаслідок помилки в Програмі ITM, що полягає у неправильно визначеному «параметрі експоненти», за сімома переказами, що були зараховані на рахунок відповідачки, за базу розрахунку при їх конвертації у валюту рахунка було використано загальну суму у валюті малагасійський аріарі, збільшену в 100 разів, а саме 37986202,00 MGА, замість 3798621,02 MGA. Отже, різниця між 9058,02 євро та 90,58 євро становить 8749,81 євро, що є безпідставно набутими коштами. Листом ПАТ «МТБ БАНК» від 21 жовтня 2022 року з метою досудового врегулювання спору було направлено вимогу про сплату заборгованості в розмірі 8749,81 євро за технічним (несанкціонованим) овердрафтом, яка відповідачем отримана 28.10.2022. Водночас, між ПАТ «МТБ БАНК» та АТ «ПУМБ» 27.10.2022 укладено договір про відступлення права вимоги №005/10-2022, за яким до позивача перейшли права вимоги первісного кредитора ПАТ «МТБ БАНК» в обсязі ф на умовах, що існували на момент переходу цих прав, у тому числі і права вимоги заборгованості у розмірі 8749,89 євро до відповідача [PERSON] , про що останнього листом від 31.10.2022 №01/820-01/ОВ25 про це було повідомлено та ним отримано вказаний лист 15.11.2022 (а.с. 54-55, 56 на звороті, 57-77). Згідно з ч. 1 ст.1212ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. При цьому, обов`язок повернути безпідставно отримане майно є різновидом цивільно-правової санкції, а не мірою відповідальності. Предметом регулювання інституту безпідставного отримання чи збереження майна є відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Відповідно до ч. 1 ст.1213ЦК України набувач зобов`язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі. Отже, наявні всі обов`язкові умови для виникнення зобов`язання з безпідставного збагачення: - набуття або збереження майна; - набуття або збереження майна за рахунок іншої особи (збільшення або збереження майна у особи є наслідком втрати або недоотримання цього майна іншою особою); - відсутність правової підстави для набуття або збереження майна за рахунок іншої особи. У постановах Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2018 року у справі № 922/3412/17 (провадження № 12-182гс18) та від 13 лютого 2019 року у справі № 320/5877/17 (провадження № 14-32цс19) зроблено висновок, що предметом регулювання глави 83ЦК України є відносини, що виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Відповідно до частин першої та другої статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала. У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер спірних правовідносин унеможливлює застосування до них судом положень глави 83 ЦК України. Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна; б) набуття або збереження за рахунок іншої особи; в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочину або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України). Загальна умова частини першої статті 1212 ЦК України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах, бо отримане однією зі сторін у зобов`язанні підлягає поверненню іншій стороні на цій підставі тільки за наявності ознаки безпідставності такого виконання. Набуття однією зі сторін зобов`язання майна за рахунок іншої сторони в порядку виконання договірного зобов`язання не вважається безпідставним. Тобто в разі, коли поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, положення статті 1212ЦК України можна застосовувати тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або була відсутня взагалі. Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідносин і їх юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. Згідно з частиною першою, пунктом 1 частини другої статті 11, частинами першою, другою статті 509 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені цими актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. До підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, належать договори та інші правочини. Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, установлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (частина перша статті 526 ЦК України). Згідно з частиною першою статті 177ЦК України об`єктами цивільних прав є речі, у тому числі гроші. Частиною першою статті 202ЦК України встановлено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Тлумачення положень частини першої, пункту 1 частини другої статті 11, частини першої статті 177, частини першої статті 202, частини першої статті 1212ЦК України дає можливість дійти висновку про те, що чинний договір чи інший правочин є достатньою та належною правовою підставою набуття майна (отримання грошей). Майно не може вважатися набутим чи збереженим без достатніх правових підстав, якщо це відбулося в незаборонений цивільним законодавством спосіб з метою забезпечення породження учасниками відповідних правовідносин у майбутньому певних цивільних прав та обов`язків, зокрема внаслідок тих чи інших юридичних фактів, правомірних дій, які прямо передбачені частиною другою статті 11 ЦК України. У той самий час сама лише наявність укладеного між сторонами договору не є достатньою підставою для віднесення до договірних будь-яких правовідносин, що виникають між цими особами. Для визнання відповідних зобов`язань між сторонами договірними необхідним є встановлення факту їх виникнення саме на підставі умов та на виконання відповідного договору. Подібний висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 24 лютого 2021 року у справі № 912/2601/19. На підтвердження позовних вимог банком надано виписку з рахунку приватного клієнта за період 13.09.2022 по 21.10.2022, які відображають всі проведені операції з відображенням загальної суми зарахування, часу її зарахування та виведення залишку. Виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видання або відсилання клієнту, такий документ є належним доказом для облікових цілей та регістром аналітичного обліку, вміщує записи про операції, здійснені протягом операційного дня. Згідно зі статтею 1213 ЦК України набувач зобов`язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі. Таким чином позовні вимоги про стягнення безпідставно набутих коштів знайшли своє підтвердження в ході судового засідання, ґрунтуються на законі і підлягають задоволенню. За таких обставин, суд приходить до висновку, що з відповідача на користь АТ «ПУМБ» підлягає стягненню безпідставно отримані кошти у розмірі 8749,81 євро. На підставі ч. 1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем при зверненні до суду було сплачено судовий збір у розмірі 5258,60 грн (а.с. 124), який підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. На підставі викладеного,

Outcome: approved