Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-12 00:00:00

У листопаді 2021 року Комунальне підприємство «Харківські теплові мережі» звернулось до суду із позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за послуги з теплопостачання, в якому просило суд стягнути з солідарно з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] заборгованість за послуги з теплопостачання за період з 01.02.2019 до 30.09.2021 у розмірі 30387,32 грн, з урахуванням індексу інфляції у розмірі 3028,97 грн та 3% річних у розмірі 1205,71 грн, вирішити питання про стягнення судового збору у розмірі 2270,00 грн. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що КП «Харківські теплові мережі» надає послуги з централізованого опалення та підігріву холодної води для потреб гарячого водопостачання. Відповідачі є споживачами вказаних послуг з теплопостачання за адресою: [ADDRESS] . Відповідачі, порушуючи приписи чинного законодавства, свого обов`язку щодо проведення оплати за комунальні послуги з теплопостачання не здійснюють, внаслідок чого у них утворилась заборгованість: за надані послуги з теплопостачання за період з 01.02.2019 до 30.09.2021 у розмірі 30387,32 грн, які позивач просив стягнути солідарно з відповідачів з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення у сумі 3028,97 грн, а також трьох процентів річних від простроченої суми у розмірі 1205,71 грн. У відзиві на позовну заяву [PERSON] , від імені якої діє представник [PERSON] , просила відмовити у задоволенні позовних вимог з наступних підстав, а саме, позов підписаний неповноважною особою, позовна заява не містить позовних вимог до [PERSON] , належним відповідачем є ТОВ «Європартнер Фінанс», оскільки було попереднім власником згідно договору купівлі-продажу квартири від 07.10.2021 року. Крім того, позивачем не доведені суми стягнення, оскільки в розрахунках заборгованості врахований [PERSON] , який 04.12.2020 року був знятий з реєстрації по цій квартирі, а також не було взято до уваги за весь період обчислення наявність у нього пільги, як учасника бойових дій. Окрім цього, на думку відповідача у зв`язку з введеним на території України воєнним станом не підлягають задоволенню вимоги про стягнення індексу інфляції та 3% річних. Також відповідачем додано докази сплати заборгованості за послуги з теплопостачання у розмірі 30387,40 грн та судового збору у розмірі 2270 грн. Крім того, відповідач просила суд стягнути з позивача судові витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 7500,00 грн, на підтвердження чого надала відповідні докази. До початку\~розгляду справи по суті\~07\~листопада 2022\~року представником\~позивача Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» Пономарьовою Н.В. подано уточнену позовну заяву, в якій зменшено загальний розмір позовних вимог з 34622,00 грн до 8855,91 грн, з яких заборгованість за послуги з теплопостачання за період 01.03.2021 року до 30.04.2021 року складає 4621,23 грн, індекс інфляції за весь час прострочення - 3028,97 грн, три проценти річних від простроченої суми - 1205,71 грн, які просило стягнути солідарно з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Ухвалою суду від 09 листопада 2022 року прийнято до розгляду заяву Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» про зменшення позовних вимог у цивільній справі № 638/18120/21 за позовом Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості. У відзиві на позовну заяву з урахуванням зменшених позовних вимог [PERSON] , від імені якої діє представник [PERSON] , просила відмовити у задоволенні позову з наступних підстав. На переконання відповідача ухвала суду від 09.11.2022 є незаконною, оскільки позивач подав уточнену позовну заяву з порушенням строку на вчинення цієї процесуальної дії. Окрім порушення строків вчинення цієї процесуальної дії позивач також порушив порядок її вчинення - не направив вчасно копію процесуального документа відповідачам у справі, та подав до суду документ у формі «уточнена позовна заява», що не відповідає вимогам процесуального закону. На переконання відповідача уточнену позовну заяву слід було залишити без розгляду на підставі ст. 126 ЦПК України. Крім того, в уточненій позовній заяві не доведені належними та допустими доказами суми стягнення. В судове засідання представник позивача не з`явився, надав заяву про розгляд справи без участі сторони позивача. Позовні вимоги підтримав та просив задовольнити. Відповідачка [PERSON] в судовому засіданні просила суд відмовити у задоволенні позовних вимог з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Зазначила також, що має пільги, однак комунальне підприємство не враховує їх при нарахуванні оплат. Інші відповідачі в судове засідання не з`явилися, причини неявки суду не повідомили, клопотань про відкладення розгляду від них не надходило. Враховуючи положення ст. 223 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без участі цих відповідачів. Заслухавши відповідача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог з огляду на таке. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 13 та ч. 3 ст. 12 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, при цьому кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування є єдиним шляхом судового встановлення фактичних обставин справи і передує акту застосування в судовому рішенні норм матеріального права, висновку суду про наявність прав і обов`язків у сторін. У відповідності до частини 1 статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Згідно статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до ст.78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ч. 1 та 2 ст. 89 ЦПК України). На підставі наявних в матеріалах справи доказів судом встановлено, що відповідачі [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] були зареєстровані в квартирі за адресою: [ADDRESS] , протягом періоду до 23 липня 2021 року, що підтверджується Довідкою про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб (довідка про склад сім`ї) від 26 жовтня 2021 року. Дана обставина також підтверджується відомостями Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України в Харківській області від 17 грудня 2021 року, отриманими за запитом суду в порядку ч. 6-7 ст. 187 ЦПК України . За вказаною адресою Комунальним підприємством «Харківські теплові мережі» надаються послуги з опалення та підігріву холодної води для потреб гарячого водопостачання, шляхом відкриття особового рахунку № [NUMBER] на ім`я [PERSON] . Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 322 ЦК України). Згідно ст. 67 ЖК України плата за комунальні послуги береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами. Відповідно до ст. 68 ЖК України наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги. Згідно ст. 64 ЖК України члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договорів найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями. Приписами п. 5 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» встановлено, що індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Відповідно до п.1 ч. 1 ст.10 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» ціни (тарифи) на житлово-комунальні послуги встановлюються за домовленістю сторін, крім, випадків, коли відповідно до закону ціни (тарифи) є регульованими. У такому разі ціни (тарифи) встановлюються уповноваженими законом державними органами або органами місцевого самоврядування відповідно до закону. Згідно ст. 162 ЖК України плата за комунальні послуги у жилому приміщенні, що належить громадянинові, береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами, у строки, визначені угодою сторін. Наймач зобов`язаний своєчасно вносити плату за комунальні послуги. Згідно ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. У відповідності до Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 31 березня 2015 року №1171 «Про встановлення тарифів на послуги з централізованого опалення та послуги з централізованого постачання гарячої води, що надаються населенню суб`єктами господарювання, які є виконавцями цих послуг» встановлені тарифи на послуги з централізованого опалення та послуги з централізованого постачання гарячої води, що надаються населенню КП «Харківські теплові мережі». Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 07 липня 2020 року у справі № 7128916/17-ц, надання житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на договірних засадах (частина перша статті 12 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 9 листопада 2017 року). Споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Факт відсутності договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі. Таким чином, відповідачі були зобов`язані сплачувати фактично спожиті житлово-комунальні послуги, зокрема послуги з теплопостачання. У зв`язку з цим доводим відповідача, що обов`язок зі сплати житлово-комунальних послуг лежить на попередньому власнику квартири, а саме ТОВ «Європартнер Фінанс», є необґрунтованими, у зв`язку з чим відхиляються судом. Досліджені в судовому засіданні докази, зокрема відомість про нарахування та оплату за послуги з теплопостачання з урахуванням періоду платежу за особовим рахунком № [NUMBER] за адресою: [ADDRESS] , в яких зазначено інформацію щодо об`єму поставлених відповідачу послуг, їх вартість, згідно встановлених тарифів, а також відображено всі здійснені відповідачами оплати, встановлено, що відповідачі не в повному обсязі та не своєчасно здійснили оплату за послуги з теплопостачання протягом березня-квітня 2021 року, у зв`язку з чим виникла заборгованість у розмірі 4621,23 грн. Співставивши відомості про нарахування та оплату за послуги з теплопостачання з урахуванням періоду платежу за особовим рахунком № [NUMBER] за адресою: [ADDRESS] , в редакції від 23 листопада 2021 року та в редакції від 07 листопада 2022 року, судом встановлено, що у лютому 2022 року споживачем було сплачено в рахунок оплати послуг з теплопостачання 30387,40 грн, які позивачем були зараховані на особовий рахунок з урахуванням платежів за кожен місяць протягом періоду з 01.02.2019 року до 30.03.2021 року. Однак, у зв`язку з несвоєчасним повідомленням споживачем відомостей про зняття з реєстрації [PERSON] , який є учасником бойових дій та має пільги на оплату житлово-комунальних послуг, позивачем за період після зняття останнього з реєстрації за місцем проживання, а саме з грудня 2020 року, здійснено коригування сум надходження оплат (графа 16 Відомості) за вказаний період, у зв`язку з чим внесені позивачем грошові кошти у розмірі 30387,40 грн (розмір заборгованості з послуг теплопостачання первісних позовних вимог) не в повному обсязі погасили заборгованість з нарахованих до сплат сум (графа 15 Відомості), внаслідок чого різниця між нарахованими сумами складає 4621,23 грн. Варто зазначити, що згідно зі статтею 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» учасники бойових дій мають 75-відсоткову знижку плати за користування комунальними послугами (газом, електроенергією й іншими послугами) та скрапленим балонним газом для побутових потреб у межах середніх норм споживання. Площа житла, на яку надається знижка, при розрахунках плати за опалення становить 21 кв. метр опалювальної площі на кожну особу, яка постійно проживає у житловому приміщенні (будинку) і має право на знижку плати, та додатково 10,5 кв. метра на сім`ю. Для сімей, що складаються лише з непрацездатних осіб, надається 75% знижка за користування газом для опалювання житла на подвійний розмір нормативної опалювальної площі (42 кв. метри на кожну особу, яка має право на знижку плати, та 21 кв. метр на сім`ю). Відповідно до п. 7 Порядку надання пільг на оплату житлово-комунальних послуг, придбання твердого палива і скрапленого газу у грошовій формі, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 373, Виплата розрахованої суми пільги здійснюється у грошовій безготівковій формі шляхом перерахування коштів на рахунок Мінсоцполітики в АТ Ощадбанк на підставі укладеного між Мінсоцполітики та АТ Ощадбанк договору (далі - рахунок для виплати пільг). За заявою пільговика, поданою структурному підрозділу з питань соціального захисту населення до 15 жовтня (15 травня), але не пізніше 15 жовтня 2022 року, у якій зазначаються виплатні реквізити, виплата пільги здійснюється у грошовій готівковій формі з початку опалювального (неопалювального) сезону. Згідно з п. 18 Порядку суми пільг, виплачені надміру внаслідок зловживань з боку пільговика або неповідомлення ним уповноваженому органу про зміну обставин, зазначених у пункті 3 цього Порядку, на вимогу уповноваженого органу повертаються пільговиком. Таким чином, доводи відповідача про неврахування наявності пільг при нарахування оплат позивач є безпідставними, оскільки з прийняттям Порядку № 373, пільги нараховувалися у грошовій безготівковій формі на рахунок споживача, а не шляхом застосування пільгових тарифів. Оскільки позивач дізнався про відсутність підстав для нарахування пільг з 04 грудня 2020 року лише у листопаді 2022 року, тому у цьому ж місяці правомірно здійснив перерахунок надходжень за особовим рахунком за період з 04.12.2020 року до 30.03.2021 року, у зв`язку з чим безпідставно нараховані споживачам грошові кошти у розмірі 4621,33 грн були у листопаді 2022 року списані з особового рахунку № [NUMBER] на користь уповноваженого органу з надання пільг. Щодо доводів відповідача про незаконність ухвали суду про прийняття уточненої позовної заяви та порушення норм процесуального права, суд зазначає, що не може бути предметом розгляду суду першої інстанції надання оцінки законності та обґрунтованості судового рішення, ухваленого місцевим судом, оскільки це відноситься до компетенції суду апеляційної інстанції. Суд наголошує, що питання про прийняття позовної заяви з урахуванням зменшених позовних вимог розглядалося у відкритому судовому засіданні за участю відповідача та її представника, ухвала суду постановлена з урахуванням думки сторони відповідача. Мотиви прийняття заяви про зменшення позовних вимог викладені в ухвалі суду від 09 листопада 2022 року, а тому не можуть бути предметом розгляду при вирішенні справи. При цьому варто зазначити, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України). У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21), зроблено висновок, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції Про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним (Рішення Суду у справі Жоффре де ля Прадель проти Франції від 16 грудня 1992 року). Доводи відповідача щодо невідповідності позовної заяви та заяви про зменшення позовних вимог положенням ст. 175, 177 ЦПК України, про відсутність позовних вимог до [PERSON] , про заборону стягнення індексу інфляції та 3% річних в умовах воєнного стану, суд відхиляє, оскільки вони є явно неприйнятними та не ґрунтуються на законі. Таким чином, оскільки відповідачі послуги з теплопостачання сплатили не в повному обсязі, тому позовні вимоги про стягнення заборгованості за послуги з теплопостачання за період березня-квітня 2021 року у розмірі 4621,23 грн є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Згідно ст. 623 ЦК України боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3% річних від простроченої суми. Наслідки прострочення боржником грошового зобов`язання у вигляді інфляційного нарахування на суму боргу та трьох відсотків річних виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. У зв`язку із простроченням відповідачами сплати комунальних послуг за період з лютого 2019 року до вересня 2021 року, суд стягує з відповідачів на користь позивача індекс інфляції у розмірі 3028,97 грн та 3% річних у розмірі 1205,71 грн. З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог про стягнення заборгованості за період з 01 квітня 2017 року до 15 липня 2020 року у розмірі 4621,23 грн, з урахуванням індексу інфляції у розмірі 3028,97 грн та 3% річних у розмірі 1205,71 грн, а всього заборгованості у розмірі 8855,91 грн. Оскільки відповідачем судовий збір сплачено у повному обсязі відповідно до квитанції від 10 лютого 2022 року, тому відсутні підстави для стягнення судового збору при ухваленні цього рішення. При цьому на підставі п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судові витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 7500,00 грн, понесені [PERSON] , покладаються на останню не підлягають стягненню з позивача.

Outcome: approved