Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-30 00:00:00

У липні 2023 року АТ «Універсал Банк» звернувся до суду з вказаним позовом про стягнення заборгованості за кредитним договором. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 13.09.2019 року [PERSON] , з метою отримання банківських послуг, звернувся до АТ «Універсал Банк» та підписав Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг від 13.09.2019 року. Таким чином, 13.09.2019 року між АТ «Універсал банк» та [PERSON] був укладений договір, відповідно до умов якого останньому був відкритий поточний рахунок та наданий кредит у гривні у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку у розмірі 600\~000,00 гривень та сплатою відсотків за його користуванням у розмірі та порядку, встановленими Умовами та правилами надання банківських послуг. Відповідачка належним чином умови укладеного договору не виконувала, своєчасно та у повному обсязі кредит не погашала, у зв`язку із чим заборгованість за договором станом на 25.04.2023 рік становить 74\~033,64 гривень, яка складається із залишку по тілу кредиту. За таких обставин просив суд стягнути з відповідача на користь банку 74\~033,64 гривень заборгованості за Договором про надання банківських послуг «Monobank» та 2684,00 грн. судового збору. У поданому відзиві відповідач позовні вимоги банку не визнав, просив відмовити у його задоволенні. Зазначив, що дійсно 13.09.2019 року він відкрив картковий рахунок у АТ «УніверсалБанк» на який був встановлений кредитний ліміт у сумі 60\~000,00 гривень. Просив врахувати, що фактично банк просить стягнути з нього суму, яка перевищує встановлений розмір кредитного ліміту, що є неможливим. Кошти у розмірі 74\~033,64 гривень, які позивач просить стягнути як суму заборгованості за кредитом, він не отримував від банку і такий розмір заборгованості позивачем належними і допустимими доказами не підтверджений. Крім того просив врахувати, що у своїх поясненнях, позивач по суті зазначає, що такий розмір заборгованості виник за рахунок нарахованих та списаних банком відсотків за користування кредитними коштами, проте жодних письмових домовленостей щодо погодження ним сплати відсотків та їх розміру, між ним та банком не має. Також просив врахувати, що він є інвалідом 2 групи та відповідно до ЗУ «Про судовий збір» він звільнений від сплати судового збору. В судове засідання представник позивача ПАТ «Універсал Банк» не з`явився, в позовній заяві просив в разі неявки в судове засідання відповідача справу слухати у його відсутності, проти заочного розгляду справи не заперечив. Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнав, просив відмовити у його задоволенні. Зазначив, що розмір заборгованості, який просить стягнути позивач з відповідача жодними належними і допустимими доказами не підтверджений, як і не підтверджено факт надання банком відповідачу у кредит 74\~033,64 гривень. Просив врахувати, що така сума перевищує встановлений банком кредитний ліміт по рахунку відповідача, а отже свідчить про неможливість відповідачем використання коштів банку із перевищенням такого ліміту. Вважав, що така сума боргу не є тілом кредиту, який фактично використав відповідач, а по суті включає нараховані та списані банком проценти за користування кредитними коштами. При цьому зазначив, що такі дії банку є незаконними, оскільки процентів за користування кредитними коштами між банком та відповідачем у встановленому порядку погоджені не були. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 13.09.2019 року [PERSON] підписав Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг. Положеннями Анкети-заяви визначено, що він погоджується з тим, що ця анкета-заява разом з Умовами і правилами надання банківських послуг при наданні банківських послуг щодо продуктів monobank| Universal Bank, таблицею обчислення вартості кредиту і паспортом споживчого кредиту, складають Договір про надання банківських послуг. На підставі укладеного Договору [PERSON] отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка. Розмір кредитного ліміту банком періодчио змінювався та станом на 13.02.2022 рік становить 60\~000,00 гривень. Відповідно до п.п. 2.1. Основних положень (розділ 2) Умов і правил обслуговування фізичних осіб в АТ «Універсал Банк», банк відкриває клієнту поточний рахунок, операції за яким здійснюються з використанням платіжної картки та/або мобільного додатка, випускає та надає клієнту у користування платіжну картку, а також забезпечує здійснення розрахунків за операціями, здійсненими з використанням Платіжної картки та/або мобільного додатка, згідно умов Договору в тому числі, платіжної системи MasterCard/Visa, та відповідно до вимог чинного законодавства України, в тому числі нормативно-правових актів Національного Банку України. Згідно із п.п. 2.3. вказаного розділу Умов, договір, що укладається між Банком та клієнтом є змішаним та містить елементи різних договорів. Відповідно до пунктів 5.3., 5.8.1. п.5 Розділу 5 Умов Клієнт погоджується, що операції, здійснені з використанням коду доступу до додатка, визнаються вчиненими Клієнтом і оскарженню не підлягають, за винятком випадків, прямо передбачених законодавством України. Клієнт може скористатися послугами Банку через Мобільний додаток та інші канали обслуговування в Інтернет для отримання інформації та здійснення операцій. Згідно представленого банком розрахунку заборгованість [PERSON] за договором б/н від 13.09.2019 року станом на 25.04.2023 рік становить 74\~033,64 гривень і складається із тіла кредиту. Відповідно до ч.ч. 1, 2\~ст.\~202\~ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори). За змістом ч.ч. 1, 2\~ст.\~207\~ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч. 1\~ст. 626 ЦК України). В силу ч. 1\~ст. 628 ЦК України\~зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно з ч. 1\~ст. 638 ЦК України\~договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Із положень ч. 1\~ст. 634 ЦК України\~слідує, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Частиною 1\~статті 1054 ЦК України\~встановлено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст. 1055 ЦК України). Як передбачено ч. 1\~ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Правові та організаційні засади споживчого кредитування в Україні відповідно до міжнародно-правових стандартів у цій сфері визначені\~Законом України від 15 листопада 2016 року №1734-VIII «Про споживче кредитування»\~(далі - Закон №1734-VIII). За змістом ч. 2\~ст. 9 Закону №1734-VIII\~до укладення договору про споживчий кредит кредитодавець надає споживачу інформацію, необхідну для порівняння різних пропозицій кредитодавця з метою прийняття ним обґрунтованого рішення про укладення відповідного договору, в тому числі з урахуванням обрання певного типу кредиту. Зазначена інформація безоплатно надається кредитодавцем споживачу за спеціальною формою (паспорт споживчого кредиту), встановленою у Додатку 1 до цього\~Закону, у письмовій формі (у паперовому вигляді або в електронному вигляді з накладенням електронних підписів, електронних цифрових підписів, інших аналогів власноручних підписів (печаток) сторін у порядку, визначеному законодавством) із зазначенням дати надання такої інформації та терміну її актуальності. У такому разі кредитодавець визнається таким, що виконав вимоги щодо надання споживачу інформації до укладення договору про споживчий кредит згідно з частиною третьою цієї статті. Відповідно до п. 6 ч. 1\~ст. 3 Закону України від 3 вересня 2015 року №675-VIII «Про електронну комерцію»\~електронний підпис одноразовим ідентифікатором - дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору. Згідно з ч. 1\~ст. 81 ЦПК України\~встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Звертаючись до суду з позовом про стягнення заборгованості, АТ «Універсал Банк» надав суду: Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг від 13.09.2019 року, Умови і правилами обслуговування фізичних осіб в АТ «Універсал Банк» при наданні банківських послуг щодо карткових продуктів (Мonobank) в редакції які набули чинність 27.11.2021 року; тарифи користування «Чорна картка monobank», виписку по рахунку, який відкритий на ім`я [PERSON] . Разом з цим суд зазначає, що Анкета-заява до Договору про надання банківських послуг від 13.09.2019 року не містить умов щодо розміру кредитного ліміту, а також розміру, підстав та порядку нарахування процентів, неустойки. Позивачем надані Умови і правила обслуговування фізичних осіб в АТ «Універсал Банк» при наданні банківських послуг щодо карткових продуктів (Мonobank), які визначають, у тому числі: пільговий період користування коштами, розмір кредитного ліміту, процентну ставку, строк кредитування, порядок повернення кредиту, права та обов`язки клієнта (позичальника) і банку, відповідальність сторін. Однак, вказані документи не підписані [PERSON] , а матеріали справи не містять підтверджень, що саме ці умови та тарифи розумів відповідач, ознайомився та погодився з ними, підписуючи Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг. При цьому долучені Умови та правила обслуговування в АТ «УніверсалБанк» при надання банківських послуг щодо продуктів monobank набули чинність лише 27.11.2021 року, тобто вже після підписання [PERSON] анкети-заяви від 13.09.2019 року. Таким чином, за відсутності достатніх підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу Умови та правила надання банківських послуг, відсутності в Анкеті-заяві домовленості сторін про розмір кредитного ліміту, підстави та порядок нарахування процентів, неустойки надані банком Умовами і правилами обслуговування фізичних осіб в АТ «Універсал Банк» при наданні банківських послуг щодо карткових продуктів (Мonobank) не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки вказані документи достовірно не підтверджують вказаних обставин. У зв`язку з цим до спірних правовідносин не можуть бути застосовані правила ч. 1\~ст. 634 ЦК України, які регламентують правові засади договору приєднання. Саме таку правову позицію висловила Велика Палата Верховного Суду в постанові від 03 липня 2019 року (справа №342/180/17, провадження №14-131цс19), яка згідно з ч. 4\~ст. 263 ЦПК України\~має враховуватися судами при застосуванні норм права. Із представленого банком розрахунку заборгованості встановлено, що станом на 25.04.2023 рік заборгованість відповідача за договором б/н від 13.09.2019 року становить 74\~033,64 гривень і складається із тіла кредиту. При цьому із представленої банком виписки по рахунку відповідача встановлено, що до складу заборгованості по тілу кредиту за весь період користування відповідним рахунком, банком нараховувалися та списувалися відсотки за користування кредитними коштами та штрафи у загальній сумі 17\~807,11 гривень. Зважаючи на недоведеність правомірності нарахування відсотків за користування кредитними коштами та штрафів такі суми не можуть включатися до загальної суми заборгованості яка підлягає стягненню. З огляду на вищевказані обставини (безпідставність нарахування відсотків за користування кредитними коштами) сплачена відповідачем сума таких відсотків повинна бути зарахована в якості погашення заборгованості за тілом кредиту. Таким чином суд приходить до висновку, що поданий позивачем позов підлягає частковому задоволенню та з відповідача на користь позивача слід стягнути заборгованість за кредитним договором б/н від 13.09.2019 року у сумі 56\~226,53 гривень, із розрахунку: 169\~736,20 гривень (загальна сума витрат по рахунку за період) 95\~702,56 гривень (загальна сума зарахувань за період ) 17\~807,11 гривень (нараховані та списані відсотки і штрафи за період). Щодо стягнення судового збору. Відповідно до частин першої, другої статті 133\~ЦПК України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Згідно з пунктом 9 частини першої\~статті 5 Закону України «Про судовий збір»\~від сплати судового збору звільняються інваліди I та II груп, законні представники дітей-інвалідів і недієздатних інвалідів I та II груп. Порядок розподілу та відшкодування судових витрат регламентується\~статтею 141 ЦПК України. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. (частина шоста цієї статті). Зазначене стосується й випадку, коли рішення ухвалено на користь позивача, а відповідач звільнений від сплати судового збору. Аналогічні за змістом правові висновки стосовно застосування спірних норм зроблені Верховним Судом України у постанові від 01.03.2017 року (справа № 703/686/15-ц) Як встановлено відповідач [PERSON] є інвалідом ІІ групи, що підтверджено довідкою до акта огляду МСЕК серія 12 ААГ № 117005 від 05.10.2022 року. За таких обставин у задоволенні вимог банку про стягнення на його користь з відповідача понесених судлових витрат по сплаті судового збору у сумі 2684,00 гривень слід відмовити.

Outcome: partial