Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-12 00:00:00

Позивач, [PERSON] , у березні 2020 року звернувся до суду з позовом про виключення відомостей про батька - [PERSON] з актового запису про народження дитини - [PERSON] , [INFO] , складеного Центральним відділом реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції Кіровоградської області за № 1114 від 20.05.2009 року. В обґрунтування позову зазначив, що перебував у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] , який було розірвано 31 жовтня 2008 року. У січні 2020 року до нього звернувся державний виконавець, та повідомив про те, що у відділі перебуває виконавчий лист про стягнення з позивача аліментів на користь [PERSON] на утримання сина - [PERSON] [INFO] , а також про наявність боргу по сплаті аліментів на утримання дитини. Як вказує позивач, оскільки він не знав, що був записаний батьком сина [PERSON] , останній звернувся до Фортечного районного у місті Кропивницькому відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) та отримав - свідоцтво про народження [PERSON] . Згідно зі свідоцтвом про народження (виданим повторно) серія [NUMBER] [PERSON] народився [INFO] , про що 20 травня 2009 року складено відповідний актовий запис №1114. У цьому свідоцтві про народження у графі «батько» зазначено - [PERSON] , хоча він не можу бути його батьком, так як шлюб між ним та його матір`ю офіційно розірвано 31.10.2008 року, а фактичні сімейні відносини припинилися ще задовго до цього. Позивач вказує, що спільна заява батька і матері дитини в державний орган реєстрації актів громадянського стану ними не подавалася та позивачем не підписувалася, оскільки суперечила б його волі. Також вказує, що не отримував жодних судових рішень про стягнення з нього аліментів на утримання [PERSON] , а також не отримував жодних виконавчих документів. Вдтак звернутись до суду за захистом порушених прав. Ухвалою судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 27 березня 2020 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. На підставі частини третьої статті 53 Цивільного процесуального кодексу України залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Фортечний районний у місті Кропивницькому відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) (том 1, а.с.20-21). Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 23 квітня 2020 року здійснено заміну третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Фортечний районний у місті Кропивницькому відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) на Кропивницький міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління ( том 1, а.с.41-42). Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 10 листопада 2020 року призначено у справі судову молекулярно-генетичну ескпертизу, проведення якої доручено експертам Державної установи Головного бюро судово-медичної експертизи Міністерства охорони здоров`я України, провадження у справі зупинено до отримання висновку експерта (том 1, а.с.80-81). На адресу Кіровського районного суду міста Кіровограда надійшов лист Державної спеціалізованої установи «Головне бюро судово-медичної експертизи Міністерства охорони здоров`я України» за № 11/4/14 від 05.01.2021 року, в якому повідомлено, що Державна спеціалізована установа «Головне бюро судово-медичної експертизи Міністерства охорони здоров`я України» не проводить експертизи спірного батьківства з використанням ДНК-аналізу. В зв`язку з чим, ухвала Кіровського районного суду міста Кіровограда від 10 листопада 2020 року про призначення судової молекулярно-генетичної ескпертизи, залишена без виконання. Для проведення експертизи спірного батьківства з використанням ДНК-аналізу запропоновано звернутись до: Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи, або Одеського обласного бюро судово-медичної експертизи, або Дніпропетровського обласного бюро судово-медичної експертизи (том 1, а.с. 89). Для вирішення питання про зміну експертної установи ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 12 січня 2021 року поновлено провадження у справі та призначено підготовче засідання (том 1, а.с. 91). Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 28 січня 2021 року змінено назву експертної установи, якій доручено проводити судову молекулярно-генетичну експертизу, призначену ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 10 листопада 2020 року. Проведення, призначеної ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 28 січня 2021 року, судової молекулярно-генетичної експертизи доручено експертам Одеського обласного бюро судово-медичної експертизи, що знаходиться за адресою: місто Одеса, провулок Валіхновський, будинок № 4. Провадження у справі зупинено до отримання висновку експерта ( том 1, а.с. 105). На адресу Кіровського районного суду міста Кіровограда надійшло повідомлення № 1404-02 від 16.04.2021 року медичного директора Одеського обласного бюро судово-медичної експертизи (вх. № 16465 від 27.04.2021 року), про повернення без виконання експертизи цивільної справи № 404/1749/20, у зв`язку з неприбуттям 15 березня 2021 року [PERSON] та дитини [PERSON] та неприбуттям 08 квітня 2021 року [PERSON] , [PERSON] , та дитини [PERSON] до Одеського обласного бюро судово-медичної експертизи для одночасного відбору біологічних зразків та неможливістю виконання експертизи (том 1, а.с.122-123). Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 26 травня 2021 року поновлено провадження у справі та призначено підготовче засідання (том 1, а.с.124). Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 07 жовтня 2021 року у задоволенні клопотання представника позивача (вх. № 35965 від 07.10.2021 року) про призначення у справі судово-генетичної експертизи, відмовлено (том 1, а.с.158). Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 31 січня 2022 року, за клопотанням позивача, призначено у справі судово молекулярно-генетичну експертизу, проведення якої доручено експерту Одеського обласного бюро судово-медичної експертизи. Провадження в справі зупинено на час проведення експертизи ( том1, а.с.177-178). Під час зупинення провадження у справі представником позивача подано заяву про забезпечення позову (вх. № 31315 від 04.11.2022 року) шляхом визначення клініки будь-якої форми власності, яка має право відібрати біологічні зразки матеріалів, для проведення генетичної експертизи у відповідача та її дитини, щодо батьківства відповідача, яких виникає спір для встановлення батьківства та направити відповідну ухвалу разом з матеріалами судової справи № 404/1749/20 до Одеського обласного бюро судово-медичної експертизи (том1, а.с.200-211). Водночас, на адресу суду надійшли листи від Одеського обласного бюро судово-медичної експертизи (вх. № 26944 від 28.09.2022 року; вх. № 27844 від 06.10.2022 року), в яких повідомлено, що експертиза, призначена ухвалою суду від 31.01.2022 року не може бути проведена у зв`язку з відсутністю біологічних зразків і через канцелярію суду Одеським обласним бюро судово-медичної експертизи повернуто матеріали даної цивільної справи. Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 18 листопада 2022 року поновлено провадження у справі, призначено підготовче засідання (том 1, а.с.212). У задоволенні заяви [PERSON] про забезпечення позову № 404/1749/20, номер провадження 2-з/404/118/22 у даній цивільній справі № 404/1749/20, номер провадження 2/404/494/20, відмовлено (ухвала Кіровського районного суду міста Кіровограда від 18 листопада 2022 року (том 1, а.с.213-214). Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 27 березня 2023 року, за клопотанням позивача призначено у справі судову генетичну експертизу, проведення якої доручити експерту «Кіровоградського обласного бюро судово-медичної експертизи». Провадження у справі зупинено до отримання висновку експерта (том 1, а.с.231-232). На адресу суду надійшов лист від Комунального закладу «Кіровоградське обласне бюро судово-медичної експертизи» (вх. № 17620 від 15.05.2023 року), в якому повідомлено, що експертиза, призначена ухвалою суду від 27.03.2023 року не може бути проведена, оскільки відділення судово-медичної імунології Комунального закладу «Кіровоградське обласне бюро судово-медичної експертизи» не проводить молекулярно-генетичні експертизи спірного батьківства. Для відібрання зразків крові, необхідних для проведення молекулярно-генетичної експертизи в іншій установі, необхідно забезпечити одночасну явку всіх осіб, що проходять по справі. Через канцелярію суду Комунальним закладом «Кіровоградське обласне бюро судово-медичної експертизи» повернуто матеріали даної цивільної справи. Експертиза залишена без виконання (том 1, а.с.233). Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 19 травня 2023 року поновлено провадження у справі, призначено підготовче засідання (том 1, а.с.234). Ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 14 червня 2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (том 2, а.с.3-4). Позивач в судовому засіданні підтримав позовні вимоги та просив задовольнити, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві, проте зазначив, що доказів того, що він не є батьком [PERSON] , [INFO] , у останнього не має. Відповідач в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином (том 2, а.с.26), причини неявки суду не відомі, заяв, клопотань та відзиву на позов до суду не подавала. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Кропивницький міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) в судове засідання не з`явилась, подала через канцелярію суду заяву (вх. № 37797 від 10.10.2023 року) про розгляд справи за її відсутності (том 2, а.с.29-30). Розглянувши матеріали справи, оцінивши наявні в матеріалах справи та досліджені в судовому засіданні докази, суд встановив таке. Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] від 31.01.2020 року виданого Фортечним районним у місті Кропивницькому відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) шлюб між сторонами розірвано (том 1, а.с.10). Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 21.01.2020 року виданого Фортечним районним у місті Кропивницькому відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] (том 1, а.с.9). Відповідно до статті 136 Сімейного кодексу України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини першої статті 123 цього Кодексу. Пунктом 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15 травня 2006 року №3 роз`яснено, судам слід ураховувати, що відповідно до Сімейного кодексу України оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (статті 136 Сімейного Кодексу України) - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (стаття 138 Сімейного кодексу України), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. При цьому, відповідні вимоги жінки суд може задовольнити лише за умови подання іншою особою заяви про своє батьківство. Особа, яка в момент реєстрації її батьком дитини знала, що не є таким, а також особа, котра дала згоду на штучне запліднення своєї дружини, не мають права оспорювати батьківство. Для вимог чоловіка про виключення відомостей про нього як батька з актового запису про народження дитини позовної давності не встановлено, а для вимог жінки про виключення з цього запису відомостей про її чоловіка як батька позовна давність становить один рік і її перебіг починається з дня реєстрації дитини. Відповідно до підпункту 20 пункту 1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. Відповідно до пункту 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 96/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за N 55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану є підставою для внесення таких змін. За пунктом 2.16.4.Розділу II Правил на підставі рішення суду про визнання батьківства (материнства) в актовому записі про народження змінюються відомості про батька та вносяться пов`язані з цим інші зміни згідно із зазначеними в рішенні суду. У відповідності до пункту 2.18 Правил зміни до актового запису цивільного стану вносяться відділом державної реєстрації за місцем зберігання відповідного актового запису цивільного стану, крім випадків, встановлених у пункті 2.28 цього розділу. Згідно статті 76 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. За положеннями частини першої статті 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Як роз`яснено в пункті 27 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», виходячи з принципу процесуального рівноправ`я сторін та враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, необхідно в судовому засіданні дослідити кожний доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів. Вирішальним фактором принципу змагальності сторін є обов`язок сторін у доказуванні, які користуються рівними правами щодо надання доказів, їх дослідження та доведення перед судом переконливості цих доказів. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, суд робить висновок про її недоведеність. Позивач в судовому засідання заперечував що він є батьком [PERSON] , [INFO] , при цьому зазначив, що наразі немає доказів для підтвердження даного факту. Окрім заперечень позивача щодо батьківства дитини, в матеріалах справи відсутні будь-які докази того, що останній не являється батьком дитини [PERSON] , [INFO] , генетичні експертизи так і не були проведені, позивачем не вчинено жодних дій щодо сприяння проведенню такої експертизи. Слід зазначити, що позивач сам жодного разу не з`явився до експертної установи для відібрання зразків, а також на вчинив дій щодо прибуття матері та дитини для відбору біологічних зразків. Отже, позивачем не вжито жодних дій щодо надання доказів на підтвердження своїх вимог та обґрунтування обставин викладених в позові щодо доведення відсутності кровного споріднення між ним та дитиною. За приписами частин п`ятої та шостої статті 81 Цивільного процесуального кодексу України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно частини сьомої статті 81 Цивільного процесуального кодексу України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. При цьому, позивачем не доведено належним чином, а судом під час розгляду справи не встановлено відсутність кровного споріднення між позивачем та дитиною. Враховуючи те, що доказування не може ґрунтуватись на припущеннях, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову в повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed