Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-01 00:00:00

05.10.2022 [PERSON] звернулася до Корольовського районного суду м. Житомира з позовом до [PERSON] , [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Територіальна громада м.Житомира в особі Житомирської міської ради, про виділ частки з майна, що є у спільній частковій власності та встановлення порядку користування земельною ділянкою і просить виділити [PERSON] в натурі 73/300 ідеальних частин у спільному майні - будинку [ADDRESS] з урахуванням запропонованих судовим експертом варіантів виділу/поділу; встановити порядок користування земельною ділянкою, закріпленою за домоволодінням за адресою: [ADDRESS] з урахуванням запропонованих судовим експертом варіантів. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що позивач є власником 73/300 ідеальних частин житлового будинку [ADDRESS] , загальною площею 133,1 кв. м., у тому числі 96,7 кв. м. житлової площі на підставі свідоцтва на право на спадщину за заповітом, виданого приватним нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Косигіним С. В. від 18.09.2003 року. До будинку належать: сараї літ. «Б», «Д», «Е» «Ж», гараж літ. «Г», уборні літ. «У», «У-1», огорожа №1, колодязь №2. На момент звернення до суду згідно довідки КП «Житомирське обласне міжміське бюро технічної інвентаризації» №А-6569 від 07.10.2009 року іншими співвласниками житлового будинку [ADDRESS] є [PERSON] - власник 1/3 ідеальних часток будинку, [PERSON] - власник 1/12 ідеальних часто будинку, [PERSON] , який є власником 34/100 ідеальних часток будинку. Причиною звернення до суду є те, що сторони не можуть погодити порядок користування та володіння будинком, який знаходиться у їх спільній частковій власності та земельною ділянкою, призначеною для будівництва та обслуговування житлового будинку. Крім того, один із співвласників житлового будинку, а саме [PERSON] , помер [INFO] , а його частка у майні не була успадкована ніким зі спадкоємців протягом вже 50 років. При визначенні можливих варіантів виділу майна позивач наголошує на необхідності виділення її частки у спільному майні у складі наступних приміщень за адресою: [ADDRESS] у наступному складі: квартира [ADDRESS] площею 55,3 кв. м: коридор площею 1,8 кв.м - на плані 3-1, кімната площею 7, 6 кв.м - на плані №3-2, кімната площею 18, 9 кв. м - на плані №3-3, кімната площею 16, 3 кв. м. - на плані 3-4, кухня площею 8, 3 кв. м - на плані 3-5, санвузол площею 2, 4 кв.м - на плані 3-6, сарай літера «Е», «Д» та гараж літера «Г», уборна літера «У-1». Зазначає, що виділ частки позивача не передбачає здійснення жодних перепланувань приміщень, зміни їх цільового призначення, втручання у внутрішньобудинковий конструктив та комунікації тощо. Земельна ділянка, на якій розташований будинок, площею 1820,0 кв.м передавалась для здійснення житлової забудови [PERSON] та [PERSON] у термін на 50 років згідно договору про право забудування земельної ділянки від 15 липня 1948 року. Зазначений договір містить реєстраційний напис про реєстрацію домоволодіння на праві приватної власності ідеальних часток за [PERSON] та ідеальних часток за [PERSON] . На даний момент у співвласників житлового будинку існує узгоджений порядок користування земельною ділянкою, який оптимально враховує інтереси всіх співвласників. Визначений нинішнім володінням сторін, варіант виділу частки з майна, що перебуває у спільній частковій власності та порядок користування земельною ділянкою за адресою: [ADDRESS] оптимально враховує інтереси сторін, оскільки не передбачає здійснення жодних перепланувань приміщень, зміни їх цільового призначення, втручання у внутрішньобудинковий конструктив та комунікації тощо, а також зміни усталеного порядку користування земельної ділянки. На даний момент вказана земельна ділянка використовується відповідно до часток кожного співвласника будинку [ADDRESS] . Отже, при вирішенні спору, визначаючи варіанти користування земельною ділянкою, суд повинен виходити з розміру часток кожного зі співвласників на нерухоме майно, наявності порядку користування земельною ділянкою, погодженого власниками або визначеного на підставі відповідного договору, оформленого у встановленому законом порядку. Якщо суд установить, що співвласники визначили порядок користування й розпорядження земельною ділянкою, для зміни якого підстав немає, він ухвалює рішення про встановлення саме такого порядку. Якщо ж погодженого або встановленого порядку користування земельною ділянкою немає, то суд установлює порядок користування земельною ділянкою з дотриманням часток кожного співвласника у нерухомому майні та забезпеченням вільного користування кожним зі співвласників належним йому майном. Таким чином позивач вважає, що при визначенні порядку користування земельною ділянкою потрібно врахувати висновки судового експерта та розмір часток кожного зі співвласників у загальному домоволодінні. Враховуючи вищевикладене позивач просить позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. 05.10.2022 згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано судді Анциборенко Н.М. для розгляду (а.с.38-39). 28.10.2022 ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира відкрито провадження у цивільній справі за правилами загального позовного провадження (а.с.43). 15.02.2023 ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира призначено по справі судову будівельно-технічну та судову земельно - технічну експертизу.На час проведення експертиз провадження у справі зупинено(а.с.71-72). 03.10.2023 ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира поновлено провадження по цивільній справі та призначено підготовче судове засідання(а.с.137). У судове засідання позивач та її представник не з`явилися, згідно поданої заяви просять розглянути справу за їх відсутності, позовні вимоги підтримують та просять задовольнити (а.с.141). У судове засідання відповідачі не з`явилися, згідно поданих заяв просять розглянути справу за її відсутності, позовні вимоги визнають та не заперечує щодо їх задоволення (а.с.57, 59). Представник третьої особи - Територіальної громади м.Житомира в особі Житомирської міської ради у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив (а.с.140). Відповідно до ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Згідно положень ч.ч.3, 4 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення суду у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Відповідно до ст.206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. До ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення. У разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Суд не приймає відмову позивача від позову, визнання позову відповідачем у справі, в якій особу представляє її законний представник, якщо його дії суперечать інтересам особи, яку він представляє. Оскільки відповідачі визнали пред`явлений позов і визнання позову не суперечить закону, тому суд за згодою сторін та враховуючи положення ч.ч.3, 4 ст.200, ст.206 ЦПК України вважає за можливе розглянути справу у підготовчому судовому засіданні та ухвалити рішення у справі. Дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, суд приходить до наступного висновку. Встановлено, що згідно копії договору про право на забудування земельної ділянки від 19.07.1948 року домоволодіння [ADDRESS] зареєстровано на праві приватної власності у розмірі 1/2 ід.ч. за [PERSON] та у розмірі 1/2 ід. ч. за [PERSON] . За договором дарування, посвідченим Житомирською державною нотаріальною конторою за реєстром №3-3582, 10/100 частки цього домоволодіння відчужена [PERSON] на користь [PERSON] . Рішенням виконкому Житомирської Міської Ради №163 від 30.03.1965 року домоволодіння [ADDRESS] перейменовано у домоволодіння [ADDRESS] (а.с.12-14). Відповідно до зведеного оціночного акту по домоволодінню [ADDRESS] від 29.01.1960 року власникми є [PERSON] - 16/100 ід.ч.; [PERSON] - 34/100 ід.ч.; [PERSON] - 34/100 ід.ч. (а.с.15). [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с.24). Як вбачається з копії рішення від 17.05.1968 року по справі №2-812 визнано право власності на 1/4 частину домоволодіння [ADDRESS] за дружиною [PERSON] - [PERSON] (а.с.81). Згідно копії свідоцтва про право на спадщину за законом від 23.07.1968 єдиним спадкоємцем померлого [INFO] [PERSON] є його дружина [PERSON] , яка проживає у [ADDRESS] . До складу спадкового майна входить: 1/4 частина жилого будинку, що знаходиться у [ADDRESS] , що належала померлому згідно договору про право збудування земельної ділянки, посвідченого Житомирською нотканторою 08.08.1948 року за реєстром №19432 та рішенням народного суду від 17.05.1968 року, зареєстрованих в Житомирському бюро технічної інвентаризації 25.06.1968 року в реєстрову - кадастрову книгу №24, реєстр №4715, інвентарна справа №6569. У власність [PERSON] переходить 1/12 частина жилого будинку. 2/12 частини вказаного жилого будинку залишаються відкритими для інших спадкоємців (а.с.76). Відповідно до копії свідоцтва про право на спадщину за законом від 11.02.1976 майно [PERSON] , який помер [INFO] , в 1/3 долі успадкував його син [PERSON] (а.с.75). Згідно копію інвентарної справи №6569 на домоволодіння [ADDRESS] від 03.10.1977 року власниками є: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . До житлового будинку належать: сараї літ. «Б, В», вбиральня літ. «У», огорожа «№1-2», колодязь «№4», пристройки літ. «А1, А2» , веранда літ. «А5», сені літ. «А6», ганок (а.с.10-11). Як вбачається з витягу рішення Виконавчого комітету Корольовської районної Ради народних депутатів від 05.08.1988 року №318 дозволено прийняти в експлуатацію прибудову та господарчі будівлі на ім`я [PERSON] . Міжміському бюро технічної інвентаризації оформити відповідними документами та провести належну реєстрацію прибудови та господарських будівель (а.с.26). Відповідно до копії технічного паспорту на садибний (індивідуальний) житловий будинок [ADDRESS] , виготовленого 28.08.2003 «Житомирське обласне державне підприємство по технічній інвентаризації», [PERSON] є власником 73/300 ід.ч. Загальна площа житлового будинку становить 133, 5 кв. м., житлова площа становить 95, 9 кв.м., допоміжна площа становить 37, 6 кв.м., самовільно забудована або переобладнана площа становить 0, 0 кв.м. До житлового будинку належать: сараї літ. «Б, Д, Є, Ж, З», літня кухня літ. «В», гараж літ. «Г», уборна літ. «У У1», огорожа «№1», колодязь «№» (а.с.16-18), що підтверджується також копією свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 18.09.2003 (зворотній бік а.с.22) та копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 29.10.2003 (а.с.22). Як вбачається з довідки №А-6569 від 07.10.2009, виданої КП «Житомирське обласне міжміське бюро технічної інвентаризації» Житомирської обласної ради, ідеальні частки співвласників на земельну ділянку житлового будинку [ADDRESS] згідно первинної реєстрації права власності складають [PERSON] - 73/300 ід.ч.; [PERSON] - 1/3 ід.ч.; [PERSON] - 1/12 ід.ч.; [PERSON] - 34/100 ід.ч. (а.с.23). Відповідно до технічного паспорту на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, а саме на будинок [ADDRESS] , виготовленого 29.07.2020 КП «Житомирським обласним міжміським бюро технічної інвентаризації» Житомирської обласної ради, загальна площа житлового будинку становить 133, 1 кв. м., житлова площа становить 96, 7 кв.м., допоміжна площа становить 37, 4 кв.м. До житлового будинку належать: сараї літ. «Б, Г, Д, Е, Ж, Н», літня кухня літ. «В, З», гараж літ. «Г», уборна літ. «У, У1», огорожа «№1», криниця «№2» (а.с.19-21). Згідно довідки № 2026 від 03.08.2021 року, виданої ТОВ «УК «Полісся», померлий [INFO] [PERSON] був зареєстрований за адресою [ADDRESS] та разом з померлим на день його смерті і на протязі шести місяців після смерті були зареєстровані: [PERSON] - дружина; [PERSON] - дочка; [PERSON] -онук; [PERSON] - син; [PERSON] - без родинних зв`язків; [PERSON] - невістка; [PERSON] - онук; [PERSON] - онук; [PERSON] - без родинних зв`язків; [PERSON] - онука (а.с.27). Відповідно до висновку експертів за результатами проведення комісійної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи від 29.08.2023 №592/08-2023 та з урахуванням клопотання позивача вбачається за можливе виділити [PERSON] в натурі 73/300 ідеальних частин у спільному майні - будинку [ADDRESS] згідно варіанту №3 (додатку №2 до висновку експертів №592/08-2023 від 29.08.2023), а саме: в одиницях площі житлового будинку для [PERSON] (73/300 частки) - на 7,3 кв.м. більше, для інших співвласників (227/300 частки) - на 7,3 кв.м. менше; в одиницях ринкової вартості житлового будинку для [PERSON] (73/300 частки) - на 19 672 грн більше, для інших співвласників (227/300 частки) - на 19 672 грн менше, у тому числі для [PERSON] (1/3 частки) - на 8 675 грн менше, [PERSON] (1/12 частки) - на 2 164 грн менше, [PERSON] (34/100 частки) - на 8 833 грн менше; встановити порядок користування земельною ділянкою, закріпленою за домоволодінням за адресою: [ADDRESS] , згідно варіанту №3 (додатку №5 до висновку експертів №592/08-2023 від 29.08.2023), а саме: для забезпечення доступу [PERSON] до відповідної частини житлового будинку з господарськими будівлями надати земельну ділянку площею 426, 6 кв.м (0, 04266 га), яка проходить по точках: 12-13-14-15-16-17-18-19-20-21-22-26-27-28-29-30-31-32-33-34-35-12, зі сторонами: 2,85м-2,96м-2,3м-11,2м-6,99м-10,56м-5,58м-3,3м-4,61м-15,57м-5,15м- лінія проходить по лінії поділу житлового будинку (літ."А")-2,19м-3,91м-1,0м-5,87м-1,0м-0,46м-3,94м-3,92м-3,08м; у користування інших співвласників залишити земельну ділянку площею 661,4 кв.м (0,06614 га), яка проходить по точках: 1-2-3-4-5-6-7-8-9-10-11-12-35-34-33-32-31-30-29-28-27-26-22-23-24-25-1, зі сторонами: 5,5м-24,01м-1,38м-0,89м-10,16м-0,83м-1,62м-8,45м-2,96м-0,87м-0,33м-3,08м-3,92м-3,94м-0,46м-1,0м-5,87м-1,0м-3,91м-2,19м-лінія проходить по лінії поділу житлового будинку (літ."А")-5,15м-3,43м-1,03м-3,12м-1,74 м, у тому числі ділянку площею 7,8 кв.м (0,00078 га), яка проходить по точках: 29-30-31-32-36-37-29, зі сторонами: 1,0м-5,87м-1,0м-0,99м-7,87м-1,0м надати з обмеженим використанням для забезпечення [PERSON] можливістю доступу обслуговування та поточного ремонту гаража (літ."Г") відповідно до п.6.1.41 ДБН Б.2.2-12:2019 (а.с.93-134). Відповідно до ч.1 ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно ч.1 ст.356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Відповідно до ч.3 ст.357 ЦК України співвласник має право на відповідне збільшення своєї частки у праві спільної часткової власності, якщо поліпшення спільного майна, які не можна відокремити, зроблені ним своїми коштами за згодою всіх співвласників, з додержанням встановленого порядку використання спільного майна. Згідно ч.ч.1, 3 ст.358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками зі їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Відповідно до ч.1 ст.367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділено в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. Згідно положень ст.364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ в натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Згідно роз`яснень постанови Пленуму Верховного Суду України від 04.10.1991 року №7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» при вирішенні спорів про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам слід мати на увазі, що це можливо, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частинку будинку з самостійним входом (квартиру). Виділ також має місце за наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовану квартиру. Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» визначено, що судовий захист права приватної власності громадян здійснюється шляхом розгляду справ, зокрема, за позовами про поділ спільного майна або виділ з нього частки. Таким чином розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, з урахуванням того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Outcome: approved