Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-31 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ретаіл Трейд-Центр", [PERSON] , Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої пожежею та залиттям квартири. Позовні вимоги мотивує тим, що 23 серпня 2018 року в квартирі [ADDRESS] , виникла пожежа, про що складено акт про пожежу №102 від 23.08.2018. Квартира [ADDRESS] на той час належала відповідачу 1 - Товариству з обмеженою відповідальністю "Ретаіл Трейд-Центр" та користувався нею відповідач 2 - [PERSON] . Внаслідок пожежі під час її гасіння було залито водою її квартиру, а саме квартиру [ADDRESS] , чим пошкоджено конструктивні елементи квартири, а також меблі. Згідно з висновком спеціаліста від\~24.09.0218,\~ринкова вартість\~відновлювалювального ремонту\~внаслідок пожежі\~та залиття\~квартири [ADDRESS] ,\~станом на\~06.09.2018\~становить 312\~610,\~00\~грн.. Зважаючи на те, що зазначені події викликали вкрай серйозні наслідки для здоров`я, морального та психічного стану позивачки, веденню нею свого побуту та життя, вона також просить стягнути солідарно з відповідачів моральну шкоду у вигляді грошових коштів в розмірі 100 000 (сто тисяч) гривень. Ухвалою суду від 09.09.2021 у вказаній справі було відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання. 11 січня 2022 року від відповідача [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву, в якому він вказав, що жодних доказів на підтвердження причини виникнення пожежі як наслідку його протиправної поведінки позивачкою не надано, просить відмовити у задоволенні позову. 08 лютого 2022 року від представника відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Ретаіл Трейд-Центр" надійшов відзив на позовну заяву, в якому він вказує, що відсутній причинний зв`язок між пожежею та винною поведінкою відповідача, та жоден з наданих письмових доказів на обґрунтування позову не містить в собі висновків про те, що саме відповідач будь-яким чином причетний до виникнення пожежі, що його поведінка є чи була неправомірною, що з рештою призвело до спричинення шкоди позивачці. Отже, для задоволення позову про стягнення з відповідача матеріального збитку відсутні наступні умови: неправомірність поведінки та дій відповідача, а саме, вина, та причинний зв`язок між протиправною поведінок» відповідача та завданою позивачці шкодою. Просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Ухвалою суду від 26 квітня 2022 року клопотання представника позивачки про заміну первісного відповідача належним відповідачем задоволено. Замінено первісного відповідача - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області, на належного відповідача - 3 Державний пожежно-рятувальний загін Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області. 22 червня 2022 року представником відповідача 3 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області подано також відзив на позовну заяву, в якому вказує, що 3-й ДПРЗ не погоджується з обставини, якими обґрунтовує свої вимоги позивачка, вважає їх безпідставними, не обґрунтованими належними доказами, без належної правової оцінки відносин щодо відповідності положенням закону, просить відмовити у вимогах позову в повному обсязі. Ухвалою суду від 14.09.2022 клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Ретаіл Трейд-Центр" про призначення пожежно-технічної експертизи задоволено, призначено у справі судову пожежно-технічну експертизу, перед експертом поставлено наступні питання: 1. Яка причина виникнення пожежі в квартирі [ADDRESS] ? 2. Де був осередок пожежі (місце виникнення початкового горіння)? 3. Якими шляхами поширювався вогонь від осередку пожежі? 4. Чи можливо встановити, що пожежа виникла в стіні квартири [ADDRESS] ? 5. Чи не є причиною виникнення пожежі аварійний стан електричної мережі (коротке замикання, перевантаження тощо)? 6. Які обставини події пожежі зумовили її наслідки? 7. Чи належним чином використовувалась протипожежна техніка, та чи належні матеріали і засоби гасіння, їх кількість використовувались під час ліквідації даної пожежі? Проведення експертизи доручено експертам Київського науково-дослідного інституту експертиз. Провадження у справі зупинено. Ухвалою суду від 27.10.2022 поновлено провадження у справі, розгляд клопотання директора Київського науково-дослідного інституту експертиз про погодження строку проведення експертизи та клопотання експерта про надання додаткових матеріалів призначено на 01.11.2022. Ухвалою суду від 01.11.2022 клопотання директора Київського науково-дослідного інституту експертиз про погодження більш розумного строку проведення експертизи задоволено, погоджено термін проведення судової пожежно-технічної експертизи у справі №569/16942/21 у строк, що перевищує 90 календарних днів, при цьому у межах розумного строку. Також клопотання експерта про надання додаткових матеріалів задоволено. Провадження у даній справі зупинено на час проведення експертизи. 05 червня 2023 року з Науково-дослідного інституту судових експертів (КНДІСЕ) до суду повернулися матеріали справи №569/16942/21 із супровідним листом 30.05.2023 №7416/26251/22-46/46, в якому повідомляється, що враховуючи недостатність даних для проведення пожежно-технічної експертизи, ухвалу суду про призначення такої експертизи залишено без виконання. Ухвалою суду від 08.06.2023 поновлено провадження у справі. Ухвалою суду від 09.08.2023 клопотання позивача про виклик свідків задоволено, викликано в судове засідання свідків: [PERSON] ( [ADDRESS] ); начальника караулу ДПРЧ-1 ДПРЗ-3 Савюк А. О. (вул. Полуботка, 37, м. Рівне); провідного інспектора відділу запобігання надзвичайним ситуаціям РМУ ГУ ДСНС України в Рівненській області Ногачевського О. М. (вул. Полуботка, 37, м. Рівне); підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті. Представник позивачки [PERSON] у судовому засіданні підтримав позовні вимоги у повному обсязі. Представник відповідачів Товариства з обмеженою відповідальністю "Ретаіл Трейд-Центр", [PERSON] - [PERSON] у сдовому засіданні просив відмовити у задоволенні позову повністю. У судовому засіданні представники відповідача 3-го Державного пожежно-рятувального загону Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області - Вовчук Т.С., Ребров О.В. просили відмовити у задоволенні позовних вимог за їх безпідставністю. Допитані в судовому засіданні свідки [PERSON] , [PERSON] вказали, що виконували під час гасіння пожежі посадові обов`язки згідно зі своїми посадовими інструкціями, приїхали на гасіння пожежі за викликом вчасно, пожежу загасити була можливість лише застосованими засобами. Свідок [PERSON] у судовому засіданні дав показання, що він проживає в сусідній квартирі в одному будинку з позивачкою, на момент події був не вдома, коли приїхав додому, то став свідком гасіння пожежі пожежниками. Заслухавши позицію сторін у справі, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке. Згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно № 45971692 від 20.10.2015 та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 45971846 від 20.10.2015, позивачка є власницею квартири за адресою: [ADDRESS] . 23.08.2018 на об`єкті: квартира [ADDRESS] виникла пожежа, про що державним інспектором з нагляду у сфері пожежної та техногенної безпеки у м. Рівне та Рівненському районі складено акт про пожежу №102 від 23.08.2018. Вказана квартира на той час належала відповідачу 1 - Товариству з обмеженою відповідальністю "Ретаіл Трейд-Центр" та користувався нею відповідач 2 - [PERSON] . Внаслідок зазначеної пожежі, під час її гасіння було залито водою квартиру позивачки, чим пошкоджено безпосередньо конструктивні елементи квартири, а також меблі. Відповідно до звіту про причину виникнення пожежі від 27.08.2018, складеного Провідним інспектором відділу запобігання надзвичайним ситуаціям РМУ ГУ ДСНС України в Рівненській області Ногачевським О. М., пожежа у житловій квартирі [ADDRESS] , могла виникнути як по причині підпалу та по причині короткого замикання електромережі. Згідно висновку спеціаліста від 24.09.0218, ринкова вартість відновлювалювального ремонту внаслідок пожежі та залиття квартири [ADDRESS] , станом на 06.09.2018 становить 312 610, 00 грн. Відповідно до довідки Рівненського відділу поліції ГУ Національної поліції в Рівненській області від 17.09.2018 "Про результати розгляду звернення [PERSON] по факту виникнення пожежі за адресою: [ADDRESS] ", перевірку за даним зверненням завершено, матеріали скеровано в архів Рівненського ВП ГУНП в Рівненській області, оскільки в даній події відсутні будь-які ознаки кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.194 КК України. За змістом частини першої статті 1 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи судом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Згідно з частиною першою статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд зазначає, що ідея справедливого судового розгляду передбачає здійснення судочинства на засадах рівності та змагальності сторін. Засадничими принципами цивільного судочинства є змагальність та диспозитивність, що покладає на позивача обов`язок з доведення обґрунтованості та підставності усіх заявлених вимог. Саме на позивача покладається обов`язок надати належні та допустимі докази на доведення власної правової позиції. Отже, позивач, як особа, яка на власний розсуд розпоряджається своїми процесуальними правами на звернення до суду за захистом порушеного права, визначає докази, якими підтверджуються доводи позову та спростовуються заперечення відповідача проти позову, доводиться їх достатність та переконливість. Згідно з цивільним процесуальним законом тягар доведення обґрунтованості вимог пред`явленого позову за загальним правилом покладається на позивача; за таких умов доведення не може бути належним чином реалізоване шляхом виключно спростування позивачем обґрунтованості заперечень відповідача, оскільки це не звільняє позивача від виконання ним його процесуальних обов`язків. Відповідно до частин першої та другої статті 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно зі статтею 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає в душевних стражданнях, яких вона зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням майна, і відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Згідно з частиною першою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Вказана стаття унормовує загальні підстави для відшкодування шкоди у позадоговірних (деліктних) зобов`язань. Фактичною підставою для застосування такого виду відповідальності є вчинення особою правопорушення. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за завдану шкоду. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини завдавача шкоди. Посилаючись в позовній заяві на те, що шкоду завдано відповідачами, позивач обґрунтовано вказує на те, що відсутність вини у завданні шкоди мають довести саме відповідачі. Суд зазначає, що особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини. Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо під часрозгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Позивач має довести факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги. Розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, завдана особі і майну громадянина або завдана майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Розглядаючи спір про відшкодування завданої шкоди, суд повинен з`ясувати наявність у діях відповідача складу цивільного правопорушення, що включає неправомірність поведінки, наявність матеріальних втрат та їх розміру (збитків), причинного зв`язку між неправомірною поведінкою та заподіяними збитками. До істотних обставин, що підлягають з`ясуванню судом та доведенню сторонами у такому спорі, є наявність всіх сукупних елементів складу цивільного правопорушення; позивач зобов`язаний довести протиправність поведінки відповідача, розмір заподіяної шкоди, причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою та завданою шкодою, а відповідач має спростувати наявність своєї вини. Під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди. Відповідно до частини першої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частина перша та друга статті 77 ЦПК України). Згідно з частинами першою та шостою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Між тим, матеріали справи не містять належних, достатніх та допустимих доказів того, що відповідачі є заподіювачем шкоди. Слід зазначити, що в акті про пожежу №102 від 23.08.2018 відсутні відомості про те, ким саме вчинено пожежу, не встановлено жодних порушень правил пожежної безпеки з боку відповідачів Товариства з обмеженою відповідальністю "Ретаіл Трейд-Центр" та [PERSON] . Згідно звіту про причину виникнення пожежі від 27.08.2018, пожежа у житловій квартирі [ADDRESS] , могла виникнути як по причині підпалу та по причині короткого замикання електромережі. Судом враховується, що такі докази містять лише інформацію щодо факту пожежі, обсягу пошкоджень, а також щодо ймовірної її причини. Доводи позивачки про те, що причиною нанесення їй матеріальної шкоди є пожежа, яка виникла в квартирі [ADDRESS] , власником (користувачем) якої були відповідачі 1, 2, та які зобов`язані були забезпечити у своїй квартирі дотримання норм у сфері пожежної безпеки не заслуговують на увагу, оскільки обов`язковою умовою для покладення цивільно-правової відповідальності за завдану шкоду є причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою, проте суду не надано належних та достатніх доказів, що саме внаслідок протиправної поведінки відповідачів 1, 2 чи його членів сім`ї завдана шкода позивачці, а також доказів осередку пожежі (місця виникнення початкового горіння) у квартирі відповідачів та причин її виникнення. Посилання позивачки на порушення відповідачем 3 - 3 Державним пожежно-рятувальним загоном Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області, Кодексу цивільного захисту України, Положення про Державну пожежну охорону, Статуту дій органів управління та підрозділів Оперативно-рятувальної служби під час гасіння пожежі, оскільки особовим складом, серед іншого, було невірно проведено розвідку об`єкта, напрямки гасіння пожежі, що свідчить про наявність їх вини у завданні шкоди, суд до уваги не приймає, оскільки, жодних належних та достатніх доказів невиконання чи неналежного виконання особовим складом 3 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області своїх посадових обов`язків відповідно до вказаних нормативних актів позивачем не надано і судом під час розгляд справи їх не здобуто. За таких обставин, суд, встановивши відсутність у матеріалах справи належних, допустимих та достатніх доказів доведеності вини саме відповідачів у вчиненні дій, наслідком яких завдано матеріальну шкоду позивачці, причинно-наслідкового зв`язку між пожежею та діями відповідачів та заподіяною матеріальною шкодою, дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову в цій частині. Окрім того,\~позовна вимога\~про стягнення\~моральної шкоди\~є похідною\~від вимоги\~простягнення матеріальної шкоди, завданої пожежею та залиттям квартири, а тому оскільки позовна вимога про стягнення матеріальної\~ шкоди,\~завданої пожежею\~та залиттям\~квартири є необґрунтованою, то позовна вимога про стягнення моральної шкоди також не підлягає до задоволення.

Outcome: dismissed