Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-05 00:00:00

І. Зміст позовних вимог. У жовтні 2023 року [PERSON] звернулася до Менського районного суду Чернігівської області з позовною заявою до [PERSON] про розірвання шлюбу. Позовну заяву мотивує тим, що 24 червня 2022 року вона зареєструвала шлюб з відповідачем, про що Червоноградським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Червоноградському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) складено актовий запис за №153, від даного шлюбу дітей не мають, подружнє життя з відповідачем не склалось, оскільки вони мають різні погляди на життя, різні характери, шлюбні відносини між ними припинено, спільне господарство не ведуть, а тому вважає, що, за таких обставин, подальше спільне життя з відповідачем і збереження шлюбу є неможливим, просить розірвати шлюб з відповідачем, після розірвання шлюбу залишити прізвище « [PERSON] ». ІІ. Заяви, клопотання та інші процесуальні рішення у справі. Ухвалою Менського районного суду Чернігівської області від 10 жовтня 2023 року відкрито провадження у справі за вказаною позовною заявою та призначено до розгляду в спрощеному позовному провадженні на 06 листопада 2023 року. ІІІ. Позиції учасників судового провадження. Позивач,\~будучи належним\~чином повідомлена\~про дату,\~час та\~місце розгляду\~справи,\~в судове\~засідання не\~з`явилась,\~просила розглянути\~справу без\~її участі,\~позовні вимоги\~підтримує,\~про що\~зазначила в\~позовній заяві. Відповідач, будучи належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, про причину своєї неявки суд не повідомив, відзиву на позовну заяву, клопотань про розгляд справи тільки з його участю суду не надав. За таких обставин, суд дійшов висновку, що справу можливо розглянути без учасників справи за наявними у справі доказами. Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. ІV. Фактичні обставини встановлені судом. Судом встановлено,\~що сторони\~перебувають у\~шлюбі,\~який зареєстрований\~24\~червня 2022\~року Червоноградським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Червоноградському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів), про що складено актовий запис за №153, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] (а.с.5). V. Норми права, які підлягають застосуванню та мотиви суду, щодо оцінки аргументів наведених учасниками справи. Відповідно до положень статті 3 Сімейного кодексу України сім`я є первинним та основним осередком суспільства. Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Відповідно до частини 1 статті 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Статтею 8 Конвенції про захист прав та основоположних свобод передбачено право особи на повагу до свого приватного та сімейного життя. Зважаючи на принцип рівноправності жінки та чоловіка, закон вимагає, щоб згода на одруження була взаємною. Принцип добровільності шлюбу є чинним не лише на стадії його реєстрації, а і під час перебування в шлюбі, що передбачає можливість добровільного розірвання шлюбу. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України). Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Враховуючи викладене та приймаючи до уваги обставини життя подружжя, які свідчать про те, що між сторонами шлюбні стосунки фактично припинились і перебування їх у шлюбі носить формальний характер, відповідач, будучи належним чином повідомлений про розгляд справи, в судове засідання не з`явився, відзиву на позовну заяву, письмових та електронних доказів, що підтверджують заперечення проти позову суду не надав, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки причини розпаду сім`ї, на які посилається позивач, є поважними, примирення між подружжям, за таких обставин, неможливе і збереження шлюбу буде суперечити їх інтересам. Відповідно до ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. З огляду на те, що позивач клопоче після розірвання шлюбу надалі іменуватися прізвищем « [PERSON] », про що зазначила в позовній заяві, суд приходить до висновку після реєстрації розірвання шлюбу залишити позивачу прізвище « [PERSON] ». Враховуючи положення ч.2 ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1073,60 грн.

Outcome: approved