Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-31 00:00:00

Представник позивача звернувся в суд з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором, судові витрати просить покласти на відповідача. Свої вимоги мотивує тим, що 28 лютого 2020 року відповідач звернувся до позивача з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав заяву-пропозицію № СІК-280220/119-45, згідно якої отримав кредит в розмірі 150000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок зі сплатою відсотків за користування кредитом. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Правилами банківського обслуговування фізичних осіб в Публічному акціонерному товаристві «Комерційний банк «Акордбанк»», які викладені на банківському сайті www.accordbank.com.ua, складає між ним та Банком Договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві-пропозиції. Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту, відповідач при укладенні договору дав свою згоду щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням і ініціативою банку. Стверджує, що відповідач своїх зобов`язань за кредитним договором не виконав, внаслідок чого у нього виникла заборгованість перед позивачем у загальному розмірі 210900 грн. 13 коп., яка складається з 61044 грн. 02 коп. простроченої суми заборгованості по кредиту, 39802 грн 26 коп. простроченої суми заборгованості по процентам, 29700 грн. простроченої заборгованості за комісією, 79589 грн. 75 коп. строкової суми заборгованості по кредиту, 764 грн 10 коп. строкової суми заборгованості по процентам. На підставі наведеного позивач звернувся до суду для захисту свого майнового права та інтересу. В позовній заяві просив проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження та у його відсутність, не заперечує щодо ухвалення судом заочного рішення. Ухвалою від 13 вересня 2023 року відкрито провадження у справі, а розгляд такої вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позовну заяву. Відповідач повідомлявся про судовий розгляд належним чином, шляхом направлення поштової кореспонденції. У вказаний строк відповідач не надав суду відзив на позовну заяву, відповідно до вимог ст. 178 ЦПК України, без поважних причин. У матеріалах справи відсутні клопотання сторін про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Враховуючи наведене, відповідно до ч. 8 ст. 178 та ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З письмової згоди представника позивача суд постановляє ухвалити рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.ст. 280, 281 ЦПК України. Розглянувши справу у порядку спрощеного провадження, без повідомлення сторін, вивчивши зібрані по справі докази, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] звернувся до ПАТ Комерційний банк «Акордбанк», з ціллю отримання банківських послуг. Для реалізації зазначеної цілі відповідач підписав заяву-пропозицію про приєднання до Правилами банківського обслуговування фізичних осіб в Публічному акціонерному товаристві «Комерційний банк «Акордбанк» від 28 лютого 2020 року. До кредитного договору банк додав витяг з графіку платежів розрахунку сукупної вартості споживчого кредиту та реальної процентної ставки за кредитним договором № СІК-280220/119-45 від 28 лютого 2020 року і Витяг з «Правил банківського обслуговування фізичних осіб в Публічному акціонерному товаристві «Комерційний банк «Акордбанк»», який не підписано відповідачем. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.\~207\~ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом ст.ст. 626, 628\~ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638\~ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У ст.\~526\~ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч. 1 ст.\~1054\~ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч. 1 ст. 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054\~ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст. 1055 ЦК України). Згідно із ч. 1 ст.\~633\~ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом ст.\~634\~цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку ПАТ КБ «Акордбанк»). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст ст.ст. 633, 634\~ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. Відповідно до ч. 1 ст.\~1048\~ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі ст. 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Згідно із ч. 1 ст.\~1050\~ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до ст. 625 цього Кодексу. Таким чином, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). У заяві-пропозиції № СІК-280220/119-45 від 28 лютого 2020 року та додатку № 1 до неї, в яких містяться підпис позичальника, зазначений строк кредитування терміном 60 міс., суму споживчого кредиту у розмірі 150000 грн., проценту ставку у розмірі 18,99% та щомісячну комісію у розмірі 0,99%. Згідно наданого позивачем розрахунку заборгованості за кредитним договором № СІК-280220/119-45 від 28 лютого 2020 року [PERSON] має заборгованість в загальній сумі 210900 грн. 13 коп., яка станом на 19 червня 2023 року складається з 61044 грн. 02 коп. простроченої суми заборгованості по кредиту, 39802 грн 26 коп. простроченої суми заборгованості по процентам, 29700 грн. простроченої заборгованості за комісією, 79589 грн. 75 коп. строкової суми заборгованості по кредиту, 764 грн 10 коп. строкової суми заборгованості по процентам, яку і заявив до стягнення позивач. Банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просить у тому числі, крім заборгованості за тілом кредиту, стягнути складові його повної вартості, зокрема, прострочену суму заборгованості по кредиту, прострочену суму заборгованості за відсотками, прострочену суму заборгованості за комісією, строкову суму заборгованості по процентам. Позивач, обґрунтовуючи право вимоги заборгованості за відсотками, в тому числі її розмір і порядок нарахування, крім самого розрахунку кредитної заборгованості за договором № СІК-280220/119-45 від 28 лютого 2020 року, посилається на Витяг «Правилами банківського обслуговування фізичних осіб в Публічному акціонерному товаристві «Комерційний банк «Акордбанк»», як невід`ємні частини спірного договору. Витяг з «Правил банківського обслуговування фізичних осіб в Публічному акціонерному товаристві «Комерційний банк «Акордбанк»», що надані позивачем на підтвердження позовних вимог, визначені, в тому числі: пільговий період користування коштами, процентна ставка, права та обов`язки клієнта (позичальника) і банку, відповідальність сторін, зокрема пеня за несвоєчасне погашення кредиту та/або процентів, штраф за порушення строків платежів за будь-яким із грошових зобов`язань та їх розміри і порядок нарахування, та інші умови. При цьому, суд враховує, що матеріали справи не містять підтверджень, що саме цей Витяг «Правилами банківського обслуговування фізичних осіб в Публічному акціонерному товаристві «Комерційний банк «Акордбанк»» розумів відповідач та ознайомився і погодився з ними, підписуючи заяву-пропозицію про приєднання до Правилами банківського обслуговування фізичних осіб в Публічному акціонерному товаристві «Комерційний банк «Акордбанк». У відповідності до положень частини другої статті 1054 Цивільного кодексу України та згідно частини першої статті 1048 Цивільного Кодексу України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Обов`язок позичальника повернути позику встановлений статтею 1049 Цивільного кодекс України згідно якої позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Якщо договором не встановлений строк повернення позики або цей строк визначений моментом пред`явлення вимоги, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів від дня пред`явлення позикодавцем вимоги про це, якщо інше не встановлено договором. Процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору, що визначено частинами першою, другою статті 1056-1 Цивільного кодексу України. Матеріалами справи підтверджується, що позивач ПАТ «КБ «Акордбанк» зобов`язання за кредитним договором виконав у повному обсязі, а відповідач [PERSON] взяті на себе зобов`язання за договором не виконав, внаслідок чого у відповідача виникла заборгованість перед банком по кредитному договору. За таких обставин, суд вважає позовні вимоги в частині стягнення заборгованості по строковому кредиту в сумі 79589 грн. 75 коп. та заборгованості по простроченому кредиту в сумі 61044 грн. 02 коп., простроченої суми заборгованості по процентам в розмірі 39802 грн 26 коп. і строкової суми заборгованості по процентам в розмірі 764 грн 10 коп. такими, що заявлені обґрунтовано та підлягають задоволенню. Позивач також заявив до стягнення з відповідача прострочену суму заборгованості за комісією в розмірі 29700 грн. У відповідності до приписів частини першої статті 546 Цивільного кодексу України виконання зобов`язання може забезпечуватися, зокрема, неустойкою. Статтею 549 Цивільного кодексу України встановлено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. В силу статті 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Статтею 611 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки. У кредитному договорі № СІК-280220/119-45 від 28 лютого 2020 року встановлена процентна ставка у розмірі 18,99% та щомісячна комісія у розмірі 0,99%, з яким відповідач ознайомився та погодився з зазначеними умовами кредитування, про що засвідчив підписом в кредитному договорі. Разом з тим, згідно з абзацами 2, 3 частини четвертої статті 11 Закону України «Про захист прав споживачів» споживач не зобов`язаний сплачувати кредитодавцеві будь-які збори, відсотки комісії або інші вартісні елементи кредиту, що не були зазначені у договорі. Кредитодавцю забороняється встановлювати у договорі про надання споживчого кредиту будь-які збори, відсотки, комісії, платежі тощо за дії, які не є послугою у визначенні цього Закону. Умова договору про надання споживчого кредиту, яка передбачає здійснення будь-яких платежів за дії, які не є послугою у визначенні цього Закону, є нікчемною. Відповідно до частини восьмої статті 18 Закону України «Про захист прав споживачів» нечіткі або двозначні положення договорів зі споживачами тлумачаться на користь споживача. Крім того, відповідно до статті 55 Закону України «Про банки і банківську діяльність» відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами Національного банку України та угодами (договорами) між клієнтом та банком. Рішення Конституційного Суду України від 10 листопада 2011 року № 15-рп/2011 вбачається, що положення пунктів 22, 23 статті 1, статті 11 Закону України «Про захист прав споживачів» з подальшими змінами у взаємозв`язку з положеннями частини четвертої статті 42 Конституції України треба розуміти так, що їх дія поширюється на правовідносини між кредитодавцем та позичальником (споживачем) за договором про надання споживчого кредиту, що виникають як під час укладення, так і виконання такого договору. Відповідно до пункту 3.6 Правил надання банками України інформації споживачу про умови кредитування та сукупну вартість кредиту, затверджених постановою правління Національного банку України від 10 травня 2007 року № 168, банки не мають права встановлювати платежі, які споживач має сплатити на користь банку за дії, які банк здійснює на власну користь (ведення справи, договору, облік заборгованості споживача тощо), або за дії, які споживач здійснює на користь банку (прийняття платежу від споживача, тощо), або що їх вчиняє банк або споживач з метою встановлення, зміни або припинення правовідносин (укладення кредитного договору, внесення змін до нього, прийняття повідомлення споживача про відкликання згоди на кредитного договору тощо). Зазначена правова позиція висловлена в постанові Верховного Суду України від 16 листопада 2016 року № 6-1746цс16. Таким чином, суд приходить до висновку, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 61044 грн. 02 коп. простроченої суми заборгованості по кредиту, 39802 грн 26 коп. простроченої суми заборгованості по процентам, 79589 грн. 75 коп. строкової суми заборгованості по кредиту, 764 грн 10 коп. строкової суми заборгованості по процентам, а заборгованість по простроченій комісії в сумі 29700 грн. стягненню не підлягає. Згідно до ч. 4 ст.\~263\~ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Згідно ст.\~141\~ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: partial