Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-01 00:00:00

Адвокат Поштак Ю.С., діючи в інтересах [PERSON] , звернулася до суду із позовною заявою до відповідача Рахівської міської ради Закарпатської області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Свої позовні вимоги позивач [PERSON] мотивує тим, що [INFO] померла мати позивача, [PERSON] , яка проживала у будинку [ADDRESS] . За свого життя [PERSON] вчинила заповітне розпорядження, за яким призначила спадкоємцем належної їй на праві власності частки вищезазначеної квартири [PERSON] . Про існування заповіту остання не знала, оскільки не була зареєстрована та не проживала в одному житловому будинку з спадкодавцем. Про те, що на її користь складено заповіт, дізналась менше ніж за місяць до подачі позову до суду, коли звернулася до нотаріуса, де їй повідомили про складення заповіту на її користь. У зв`язку з чим просить визначити додатковий строк тривалістю три місяці з дня набуття рішенням законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття нею спадщини після смерті її матері [PERSON] . Позивач [PERSON] та її представник [PERSON] про місце, дату та час розгляду справи були повідомлені належним чином, у судове засідання не з`явились. Разом з цим, через канцелярію суду представник позивача подала заяву, у якій просила розглянути справу за їх відсутності. Заявлені позовні вимоги підтримують у повному обсязі та просять задовольнити позов. Представник відповідача, Рахівської міської ради Закарпатської області, про місце, дату та час розгляду справи був повідомлений належним чином шляхом надсилання електронного повідомлення про виклик в системі «Електронний суд». У судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив. Клопотань про відкладення розгляду справи чи про свою обов`язкову участь також не подав. Суд, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 17.12.2018 року, виданого Рахівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, [INFO] померла [PERSON] . Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 04.04.1964 року матір`ю [PERSON] , яка народилась [INFO] , зазначено [PERSON] . З свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 23 березня 1983 року вбачається, що між [PERSON] та [PERSON] було укладено шлюб. У зв`язку з реєстрацією шлюбу, [PERSON] змінила своє прізвище на « [PERSON] ». Згідно заповіту серії ВРВ №103343 від 01.10.2010 року, посвідченого нотаріусом Рахівської державної нотаріальної контори Пріц О.І., [PERSON] на випадок своєї смерті призначила спадкоємцем належної їй на праві приватної власності частки квартири [ADDRESS] [PERSON] , [INFO] . Відповідно до копії витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №24892622 від 01.10.2010 року, до спадкового реєстру внесено реєстраційний запис, параметрами якого є реєстрація заповіту, заповідач - [PERSON] . Відповідно до листа приватного нотаріуса Маріна І.М. №13/01-16/ від 16.08.2023 року, повідомляється, що оскільки [PERSON] після смерті померлої [PERSON] 15 грудня 2018 року не подала заяву в установлений законом строк в нотаріальну контору та на момент смерті зареєстрована за адресою померлої не була, то вона пропустила строк для прийняття спадщини, у зв`язку з чим їй необхідно звернутись до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Вирішуючи позовну заяву [PERSON] , суд керується наступними положеннями законодавства. Згідно ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У статті 1233 ЦК України зазначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» за №7, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом встановлено, що позивач не звернулася у встановлений законом шестимісячний строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знала про існування заповіту, складеного [PERSON] на її користь. Так, Верховний суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи № 405/7058/19 у своїй постанові від 26.07.2021 року зазначив, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У зв`язку з наведеним, суд визнає поважною причину пропуску позивачем встановленого строку для прийняття спадщини. Враховуючи вище наведене, суд вважає, що позов є обґрунтованим і підлягає задоволенню, а позивачу [PERSON] необхідна надати додатковий строк для прийняття спадщини. Питання про відшкодування судових витрат позивачем не ставилося. Згідно із ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. На підставі викладеного та

Outcome: approved