Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-31 00:00:00

09 червня 2023 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява ТОВ "Іст Агро Сервіс" до [PERSON] про відшкодування збитків. В обґрунтування позовної заяви позивач зазначив, що з 29 квітня 2023 року по 03 травня 2023 року під час проведення посівної компанії позивачем на полях Чернігівської області Козелецького району в с. Омелянов, громадянин [PERSON] фізично здійснював перешкоджання законній фінансово-господарській діяльності ТОВ "Іст Агро Сервіс", що виражалась у блокуванні сільськогосподарської техніки, а саме перекритті дороги трактору "Case IH Magnum 340" з дисковою бороною "Рубін" автомобілем "Toyota Camry" д.н.з. [NUMBER] , тим самим не давши можливості йому проїхати та виконувати сільськогосподарські роботи. Дії вчинені відповідачем призвели до збитків, які оцінюються позивачем на суму 135 000,00 грн., та які позивач просить суд стягнути з відповідача на свою користь. Разом з тим позивач просить суд стягнутим з відповідача понесені ним судові витрати на витрати на надання професійної правничої допомоги. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12 червня 2023 року цивільну справу № 753/9809/23 передано судді Шаповаловій К.В. Фактично справу було передано судді 14 червня 2023 року. 9 червня 2023 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява ТОВ "Іст Агро Сервіс" до [PERSON] про відшкодування збитків. В обґрунтування позовної заяви позивач зазначив, що з 04 травня 2023 року по 06 травня 2023 року під час проведення посівної компанії позивачем на полях Чернігівської області Козелецького району в с. Омелянов, громадянин [PERSON] фізично здійснював перешкоджання законній фінансово-господарській діяльності ТОВ "Іст Агро Сервіс", що виражалась у блокуванні сільськогосподарської техніки, а саме перекритті дороги трактору "Case IH Magnum 340" з дисковою бороною "Рубін" автомобілем "Toyota Camry" д.н.з. [NUMBER] , тим самим не давши можливості йому проїхати та виконувати сільськогосподарські роботи. Дії вчинені відповідачем призвели до збитків, які оцінюються позивачем на суму 121 500,00 грн., та які позивач просить суд стягнути з відповідача на свою користь. Разом з тим позивач просить суд стягнутим з відповідача понесені ним судові витрати на витрати на надання професійної правничої допомоги. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12 червня 2023 року цивільну справу № 753/9810/23 передано судді Шаповаловій К.В. Фактично справу було передано судді 14 червня 2023 року. Згідно до витягу з Єдиного державного демографічного реєстру № 114941 від 15 червня 2023 року, відповідач значиться зареєстрованим за адресою: [ADDRESS] . Ухвалою суду від 22 червня 2023 року об`єднано в одне провадження цивільну справу №753/9810/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Іст Агро Сервіс" до [PERSON] про відшкодування збитків та цивільну справу №753/9809/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Іст Агро Сервіс" до [PERSON] про відшкодування збитків, присвоївши їм єдиний реєстраційний номер - 753/9809/23. Судове засідання у справі призначено на 27 липня 2023 року. Судове засідання, призначене на 27 липня 2023 року було відкладено за клопотанням представника відповідача на 25 серпня 2023 року. У судовому засіданні 25 серпня 2023 року представник позивача підтримала позовні вимоги, вказала, що саме через неправомірні дії відповідача у період з 29 квітня по 6 травня 2023 року позивач не зміг виконати умови договору із контрагентами щодо дискування ґрунту в с. Омелянів та Пархимов Чернігівської області, оскільки відбувся простій техніки позивача. Враховуючи те, що за підрахунками позивача простій техніки у вказаних селах у період з 29 квітня по 3 травня 2023 року був 45 годин, а за годину роботи техніка обробляє приблизно 4 га поля, вартість одного обробленого га становить 750 грн (за умовами договору), просили стягнути з відповідача упущену вигоду у сумі 135000 грн з ПДВ (180 га (4 га*45 год=180 га) * 750 грн = 135000 грн). За час простою техніки позивача у період з 4 по 6 травня позивач просив стягнути з відповідача упущену вигоду в розмірі 121500 грн з ПДВ, яка розрахована за тією ж формулою. Також у судовому засіданні було задоволено клопотання представника позивача про виклик свідків трактористів, які працювали на техніці у період часу з 29 квітня по 6 травня 2023 року та не змогли виконати роботу через неправомірні дії відповідача. Судове засідання у справі було відкладено на 19 жовтня 2023 року. 18 жовтня 2023 року до суду від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. 19 жовтня 2023 року у судовому засіданні було відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи, з урахуванням думки представника позивача, яка заперечувала проти відкладення розгляду справи та з огляду на відсутність будь-яких доказів неможливості з`явлення у призначене судове засіданні представника відповідача з поважних причин. При цьому, судове засідання 19 жовтня 2023 року було відкладено за клопотанням представника позивача на 30 листопада 2023 року, оскільки, заявлені раніше свідки - трактористи не можуть з`явитись для їх допиту, через те, що вони звільнились з підприємства позивача та їх місцезнаходження наразі невідоме. В той же час представником позивача було заявлено клопотання про допит як свідка директора ТОВ «Іст Агро Сервіс», який також був присутній на полях в дні, коли відповідач перешкоджав роботі техніці позивача. Вказане клопотання було залишено без розгляду, оскільки представник позивача - адвокат, який подав вказане клопотання не мав зареєстрований кабінет в Електронному суді. 23 жовтня 2023 року до суду від представника позивача надійшло письмове клопотання про виклик свідка - директора ТОВ «Іст Агро Сервіс» та клопотання про долучення до матеріалів справи письмових доказів. Вказані заяви були оформлені відповідно до вимог статті 183 ЦПК України, зокрема подані адвокатом, яка має зареєстрований кабінет в Електронному суді та подала відповідні докази. 13 листопада 2023 року від представника відповідача надійшли письмові пояснення щодо заявлених позовних вимог. У судовому засіданні 30 листопада 2023 року було задоволено клопотання представника позивача про долучення доказів у справі, які були долучені до письмового клопотання, поданого 23 жовтня 2023 року. Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог, вказав, що позивачем не доведено наявність складу цивільного правопорушення, а саме: винні дії відповідача у справі, спричинення та розмір збитків та причинно-наслідковий зв`язок. Також вказав, що позивачем не доведено наявність збитків. Також у судовому засіданні 30 листопада 2023 року був допитаний як свідок [PERSON] , який є директором позивача. Суд, проаналізувавши обставини справи у їх сукупності, дослідивши додані до матеріалів справи докази, заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідача, свідка, доходить до наступного висновку. Судом встановлено, що 28 квітня 2023 року між позивачем ТОВ «Іст Агро Сервіс» (виконавець) та ТОВ «Лан-2015» (замовник) був укладений договір про надання послуг № 28-04/23-1. Відповідно до пункту 1 договору сторони домовились, що за завданням замовника виконавець зобов`язується на власний ризик надати певні послуги в порядку та за умовами цього договору, а замовник зобов`язується своєчасно прийняти та оплатити їх. Пунктом 1.2 договору визначено, що перелік, ціна послуг, що будуть надаватись в рамках даного договору, термін їх виконання, а також техніка, що буде використовуватись виконавцем, вказуються у додатках до даного договору. Послуги за договором вважаються виконаними з моменту підписання сторонами акту приймання-передачі робіт (п.1.3). За пунктом 2.1.11 договору виконавець зобов`язаний вести облік виконаних робіт/послуг на підставі GPS навігаційних пристроїв, які встановлені на техніці виконавця, що виконує роботи по даному договору. Підрахунок обсягу виконаних робіт /послуг здійснюється за даними системи GPS моніторингу. Відповідно до пункту 5.1 договору остаточна загальна вартість послуг за договором визначається шляхом підсумування вартості послу, згідно акту приймання-передачі робіт за договором. Відповідно до додатку 1 до договору від 28 квітня 2023 року, який підписаний між позивачем (виконавцем) та замовником, сторони встановили, що виконавець у період з 29 квітня по 30 травня 2023 року згідно з умовами договору про надання послуг від 28 квітня 2023 року № 28-04/23-1 надаватиме замовнику послуги з дискування ґрунту. Вартість послуг складає 750 грн з ПДВ за 1 га проведеного дискування ґрунту. Техніка, що буде використовуватись виконавцем послуг: трактор колісний Case IH Magnum 340 з дисковою бороною «Рубін р.н. [NUMBER] , трактористи-машиністи: [PERSON] , [PERSON] . Також 28 квітня 2023 року між позивачем ТОВ «Іст Агро Сервіс» (виконавець) та ПП «Міклуха» (замовник) був укладений договір про надання послуг № 28-04/23-1, умови якого є ідентичними до договору, укладеного позивачем із ТОВ «Лан-2015». Крім того, між вказаними сторонами також був підписаний додаток 1 до договору, умови якого також ідентичні до умов додатку № 1 до договору, укладений між позивачем та ТОВ «Лан-2015». На підтвердження заявлених вимог, позивачем надано суду акт виконаних робіт № 25 від 5 травня 2023 року, який підписаний лише зі сторони виконавця (позивача), замовником ПП «Міклуха» він не підписаний. У вказаному акті зазначено, що виконавцем проведено дискування ґрунту 28,3 га на загальну суму 17687, 50 грн без ПДВ. Крім того, вказаний акт містить інформацію про простій техніки, яка порахована за 45 год 2500 грн/год та загальна вартість без ПДВ 112500 грн. Відповідно до довідки розрахунку простою, підписаної т.в.о генерального директора позивача [PERSON] , середній показник дискування за 1 год - 4га, простій мав місце у період з 29 квітня по 3 травня 2023 року, загальна кількість годин простою - 45 год, непродисковано в середньому 180 га, вартість 1 га - 750 грн, сума збитку з ПДВ - 135000 грн (а.с. 24). Також суду надано акт виконаних робіт № 26 від 7 травня 2023 року, який підписаний лише зі сторони виконавця (позивача), замовником ТОВ «Лан-2015» він не підписаний. У вказаному акті зазначено, що виконавцем проведено дискування ґрунту 12 га на загальну суму 7500 грн без ПДВ. Крім того, вказаний акт містить інформацію про простій техніки, яка порахована за 40,5 год 2500 грн/год та загальна вартість без ПДВ 101250 грн. Відповідно до довідки розрахунку простою, підписаної т.в.о генерального директора позивача [PERSON] , середній показник дискування за 1 год - 4га, простій мав місце у період з 4 по 6 травня 2023 року, загальна кількість годин простою - 40,5 год, непродисковано в середньому 162 га, вартість 1 га - 750 грн, сума збитку з ПДВ - 121500 грн (а.с. 24 справа № 753/9810/23). Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] вказав, що він є директором ТОВ «Іст Агро Сервіс», 29 квітня 2023 року йому подзвонили контрагенти та повідомили, що трактори на полі не працюють, вони заблоковані. Він сказав викликати працівників поліції та сам поїхав на поле. Коли він приїхав на поле, то побачив, що техніка (трактори) стоїть, а їм перешкоджає автомобіль Toyota д.н.з. [NUMBER] , біля автомобіля був чоловік, який назвався «Клементій». Він сказав, що він представник одного із засновників позивача та у нього завдання не дати можливості техніці працювати на полі. Так відбувалось протягом часу з 29 квітня по 6 травня 2023 року на полях в с. Омелянів та в с. Пархомив, вони не змогли виконати умови укладених договорів, а тому контрагенти скористались послугами інших виконавців, а вони були змушені забрати трактори та поїхати з полів. Зауважив, що розрахунок 4 га за годину було розраховано як середній показник, з урахуванням технічних характеристик тракторів, що використовувались на полі за умовами укладених договорів. При цьому зауважив, що треба ще й враховувати стан ґрунту, погодні умови, швидкість техніки, а тому зазначив, що 4 га на годину - це середній показник. Зазначив, що є графіки обробки ґрунту, посіву полів тощо, а тому роботи певного виду мають виконуватись відповідно до визначеного агрономами графіку та не можуть бути виконані в інший (пізніший) строк. Наголосив на тому, що відповідач казав йому, що йому дали «команду» не дозволяти проводити роботи на полі. Позивачем до матеріалів справи долучено фото, на яких зображено транспортні засоби - трактори на полі та автомобіль Toyota д.н.з. [NUMBER] . в якому знаходиться особа чоловічої статі. Також долучено копію ухвали суду слідчого судді Козелецького районного суду Чернігівської області від 12 травня 2023 року, з якої вбачається, що 30.04.2023 року т.в.о. генерального директора ТОВ «ІСТ АГРО СЕРВІС» Андрущенко A.B., звернувся з повідомлення про вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 206 КК України до відділення поліції №1 (с.м.т. Козелець) Чернігівського районного управління поліції ГУ НП в Чернігівській області. У вказаному повідомленні було зазначено, що Товариства з обмеженою відповідальністю «ІСТ АГРО СЕРВІС», серед іншого займається вирощуванням сільськогосподарської продукції. На теперішній час відбуваються підготовка полів до посіву та відповідно сам посів. 30.04.2023 року до [PERSON] зателефонував тракторист, який за допомогою трактора «Case» здійснював обробку поля, що розташоване в с. Омелянів, Козелецького району, Чернігівської області та повідомив, що невідомий чоловік на власному автомобілі блокує роботу трактора. Прибувши на місце події, [PERSON] побачив наступну картину. Громадянин, який представся «[PERSON]» на автомобілі «TOYOTA CAMRY», чорного кольору, д.н.з. [NUMBER] , блокував роботу сільськогосподарської техніки, а саме трактору. На прохання припинити протиправні дії вищевказаний громадянин жодним чином не відреагував, а продовжив перешкоджати господарській діяльності вищевказаного підприємства. Таким чином, вищевказані дії громадянина, який представився « [PERSON] », які виразились в блокуванні роботи сільськогосподарської техніки, та були спрямовані на перешкоджанню господарській діяльності ТОВ «ІСТ АГРО СЕРВІС», чітко підпадають під ознаки вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 206 КК України. Вказаною вище ухвалою слідчого судді зобов`язано компетентних осіб відділення поліції №1 (смт. Козелець) Чернігівського районного управління поліції ГУНП в Чернігівській області, внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 206 КК України та розпочати досудове розслідування за вказаним вище фактом відповідно до ст. 214 КПК України. У статтях 15, 16 ЦК України закріплене право кожного на захист свого цивільного (особистого немайнового або майнового) права та інтересу у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до положень частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. За приписами частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Стаття 5 ЦПК України визначає, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. В статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Пунктом 4 частини першої статті 611 ЦК України унормовано, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків та моральної шкоди. Згідно із частиною першою статті 623 ЦК України боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Частиною другою статті 22 ЦК України визначено, що збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Тобто, збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ кредитора, яке пов`язане з утиском його інтересів, як учасника певних суспільних відносин і що виражається у зроблених ним витратах, у втраті або пошкодженні його майна, у втраті доходів, які він повинен був отримати. Як зазначено вище, збитки як правова категорія включають в себе й упущену (втрачену) вигоду (lucrum cessans), яка відрізняється від реальних збитків (damnum emergens) тим, що реальні збитки характеризують зменшення наявного майна потерпілого (проведені витрати, знищення і пошкодження майна тощо), а у разі упущеної вигоди наявне майно не збільшується, хоча і могло збільшитися, якби не правопорушення. Тобто упущена вигода відображає різницю між реально можливим у майбутньому потенційно отриманим майном та вже наявним майном. Для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди необхідна наявність усіх елементів складу цивільного (господарського) правопорушення: 1) протиправної поведінки особи (боржника); 2) збитків, заподіяних такою особою; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи і збитками; 4) вини особи, яка заподіяла збитки, у тому числі встановлення заходів, вжитих кредитором для одержання такої вигоди. За відсутності одного із елементів складу цивільного правопорушення не настає відповідальності з відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди (правові позиції, викладені у постанові Верховного Суду України від 04 липня 2011 року у справі № 3-64гс11 та постановах Верховного Суду від 09 жовтня 2018 року у справі № 908/2261/17, від 31 липня 2019 року у справі № 910/15865/14 та від 30 вересня 2021 року у справі № 922/3928/20). При цьому протиправною вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи (така поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці - діях або бездіяльності). Під збитками розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага тощо. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяними збитками виражається в тому, що протиправні дії заподіювача є причиною, а збитки є наслідком такої протиправної поведінки. Вина заподіювача збитків є суб`єктивним елементом відповідальності і полягає в психічному ставленні особи до вчинення нею протиправного діяння і проявляється у вигляді умислу або необережності. Відповідно до статті 22 ЦК України у вигляді упущеної вигоди відшкодовуються тільки ті збитки, які б могли бути реально отримані при належному виконанні зобов`язання. Тому звернення з вимогою про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди покладає на кредитора (позивача) обов`язок також довести, окрім наведеного, реальну можливість отримання визначених ним доходів, тобто, що ці доходи (вигода) не є абстрактними, а дійсно були б ним отримані і тільки неправомірні дії відповідача стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила можливості їх отримання. Крім того, позивачу (кредитору) слід довести, що він міг і повинен був отримати визначені доходи, і тільки неправомірні дії відповідача (боржника) стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила його можливості отримати прибуток (правові позиції, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 травня 2018 року у справі № 750/8676/15-ц (провадження № 14-79цс18) та постановах Верховного Суду від 10 червня 2020 року у справі № 910/12204/17, від 16 червня 2021 року у справі № 910/14341/18). Тобто вимоги про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди мають бути належним чином обґрунтовані, підтверджені конкретними підрахунками і доказами про реальну можливість отримання позивачем відповідних доходів, але не отриманих через винні дії відповідача (аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 07 листопада 2018 року у справі № 127/16524/16-ц (провадження № 61-22106св18)). Також позивач (кредитор) повинен довести: факти вжиття ним певних заходів щодо одержання таких доходів. Тобто, доказуючи наявність упущеної вигоди, кредитор має довести факти вжиття певних заходів щодо одержання таких доходів. Якщо неодержання кредитором очікуваних доходів є наслідком недбалої поведінки самого кредитора, така упущена вигода не підлягає відшкодуванню (подібні висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 06 грудня 2019 року у справі № 908/2486/18, від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/3669/19, від 16 червня 2021 року у справі № 910/14341/18). Відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди має свою специфіку, обумовлену низкою факторів, що зумовлено, зокрема, особливістю правової природи категорії збитків у вигляді упущеної вигоди, оскільки в момент вчинення правопорушення упущена вигода є лише можливою (майбутньою), а не наявною майновою втратою, а її розмір допустимо встановити лише приблизно, із деякими припущеннями, адже досить складним є визначення розміру тих втрат, які ще не сталися (не наступили фізично), позаяк невідомо, які чинники могли б мати вплив на прибуток. Тож у з`ясуванні критеріїв, яким слід керуватися при визначені (обрахунку) розміру збитків у вигляді упущеної вигоди, суд зважає на сутність правової природи категорії упущена вигода, принципи на яких ґрунтується виконання зобов`язання з відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди, а також функції, які повинно виконувати відшкодування збитків. Тому при визначенні (обчисленні) розміру упущеної вигоди першочергове значення має врахування критерію звичайних обставин (умов цивільного/господарського обороту), за яких кредитор мав достатні очікування на отримання відповідного доходу в разі належного виконання боржником своїх обов`язків. При цьому звичайними обставинами (умовами цивільного/господарського обороту) фактично є типові (нормальні) обставини (умови) комерційного обігу (функціонування ринку), а не теоретично, потенційно можливі, особливо сприятливі ситуації, що мали місце під час неналежного виконання боржником своїх обов`язків. Іншим критерієм, який необхідно враховувати при визначенні (розрахунку) розміру упущеної вигоди, є критерій розумності витрат. Сутнісний зміст цього критерію та необхідність урахування при розрахунку упущеної вигоди обумовлений принципами зобов`язального права та загальними засадами цивільного законодавства - керівними ідеями, з яких мають виходити усі без виключення учасники цивільних відносин. Слід зазначити, що визначаючи розмір збитків у вигляді упущеної вигоди, необхідно також враховувати функцію, яку повинно виконувати відповідне відшкодування. Такою функцією передусім є компенсаційна функція, яка виходить з неприпустимості збагачення потерпілої сторони зобов`язання (кредитора) та визначає своїм завданням компенсацію кредитору дійсних негативних наслідків порушення його прав. Іншими словами відновлення майнового стану кредитора за рахунок боржника має здійснюватися із розрахунку еквівалентності, співмірності між собою відшкодування та збитків. Під час розгляду справи судом встановлено, що позивач уклав із двома контрагентами договори про надання послуг, які передбачали, з урахуванням додатків до таких договорів, дискування ґрунту з використанням власної (виконавця) техніки. Між сторонами були погоджені строки виконання (надання) таких послуг, а також вартість дискування за 1 га. Судом встановлено, зокрема з урахуванням показань свідка [PERSON] , що позивач почав у визначений договором строк надання визначених договором послуг замовникам - дискування ґрунту з використанням власної техніки, проте виконати в повному обсязі умови договору не зміг через те, що відповідач у справі протягом часу з 29 квітня по 6 травня 2023 року чинив перешкоди у такому. Як вбачається із долучених до матеріалів справи доказів, які оцінюються судом у сукупності також із поясненнями свідка [PERSON] , відповідач [PERSON] чинив перешкоди позивачу виконувати умови договору, зокрема перешкоджав, за допомогою транспортного засобу Toyota д.н.з. [NUMBER] , техніці (тракторам) дискувати ґрунт. Враховуючи розмірі та технічні характеристики тракторів, а також наявність у них дискової борони, суд погоджується із доводами позивача, що такі дії відповідача (рух перед тракторами, зупинка перед ними), з огляду на те, що він рухався на транспортному засобі (автомобілі), який значно менший та швидший, маневреніший за трактори, дійсно реально перешкоджали роботі тракторів та створювали неможливість останніх здійснювати дискування ґрунту, тобто надання виду послуг, обумовлених договорами від 28 квітня 2023 року. Також судом встановлено, що на полях в с. Омелянів та Пархимов Чернігівської області дійсно у період часу з 29 квітня по 6 травня 2023 року перебував саме відповідач оскільки це підтверджується письмовими доказами, долученими до матеріалів справи, поясненнями свідка [PERSON] , який особисто спілкувався із відповідачем та той йому пояснював його «завдання» на таких полях. Крім того, факт перебування відповідача у вказаний період на полях представником відповідача не заперечувався, а його дії, в тому числі й перебування на полі, в автомобілі, зображеному на фото, рух по полю, з метою перешкоджання роботи техніці позивача, не були спростовані належними та достатніми доказами. Суд відхиляє доводи представника відповідача про те, що відповідач був на полях у ці дні через те, що у нього зламався автомобіль, як неспроможні та не підтверджені жодними доказами. Як зазначив у судовому засіданні свідок [PERSON] , техніка позивача намагалась виконувати умови договору, що підтверджується тим, що вони протягом часу з 29 квітня по 6 травня 2023 року виїжджали на поля з метою дискування ґрунту, а також їм частково вдалось виконати умови договору, оскільки, як вбачається із долучених до позовної заяви актів виконаних робіт, позивачем було здійснено дискування у загальному обсязі 40,3 га. В той же час, такі акти виконаних робіт не були підписані зі сторони замовників, через те, що в них були визначені суми вартості простою техніки позивача, як пояснив у судовому засіданні представник позивача. Крім того, свідок [PERSON] у судовому засіданні, надаючи показання, зазначив, що контрагенти не бажали та не мали часу більше чекати поки позивач зможе виконати умови договору щодо дискування ґрунту, знову ж таки враховуючи графіки посівних робіт та необхідіність у відповідний період вчиняти ті чи інші дії з підготовки ґрунту, а тому уклали договори з іншими виконавцями, які змогли надати їм послуги щодо дискування у повному обсязі, а позивач був змушений забрати свою техніку з їх полів. Отже, під час розгляду справи судом встановлена наявність протиправної поведінки відповідача; наявність збитків, заподіяних такою особою (умови договору виконані у повному обсязі не були, акти виконаних робіт підписані не були, техніка не працювала (простій), кошти за умовами договору не перераховано); причинний зв`язок між протиправною поведінкою відповідача і збитками, оскільки саме через дії відповідача позивач не зміг виконати умови договорів, хоча вживав для цього заходи, та вказане не спростовано представником відповідача під час розгляду справи; та вина відповідача, що підтверджується, зокрема показаннями свідка [PERSON] , який особисто спілкувався із відповідачем під час його перебування на полях та той пояснював чому він там знаходиться та яка його ціль. Поряд з цим, суд зазначає, що позивачем у справі для визначення розміру збитків були взяті невірні вихідні дані, зокрема, позивач розмір збитків (упущеної вигоди) визначав виходячи з годин простою тракторів та вирахуваної приблизно середньої кількості гектарів, що могли бути оброблені технікою позивача за наявності тих чи інших умов. Такі дані не підтверджені належними та достатніми доказами, у розумінні приписів норм ЦПК України. В той же час, для визначення розміру завданих збитків, з урахуванням того, що умовами договору сторони визначили вартість наданих послуг саме за гектари (750 грн за 1 га), а не за години роботи техніки, позивач мав би надати суду докази того, яку кількість гектарів мав би продискувати позивач за одним та іншим договорами (50, 150, 200 га), яка кількість ними була продискована та яка кількість не була продискована саме через винні, протиправні дії відповідача, щоб і надало можливість визначити суму упущеної вигоди, помноживши кількість гектарів, що не були продисковані на вартість за 1 га, тобто визначити реально саме ту суму коштів, які б позивач отримав, виконавши умови договору, якби не протиправні дії відповідача. Натомість зі змісту обох договорів та додатків до них не можливо встановити площу полів (кількість гектарів), які мав би продискувати позивач в обумовлений договорами з контрагентами строк. При цьому позивач визначив, що у період з 29 квітня по 3 травня 2023 року його техніка не продискувала 180 га, а у період з 4 по 6 травня 162 га, не надаючи доказів того, що саме таку кількість гектар за умовами договору він мав би продискувати чи більше, тобто, що поля, на яких він мав дискувати ґрунт взагалі мають площу 180/162 чи більше гектарів, а не менше (50, 100 150 га). Представником позивача, як адвокатом, що надає професійну правничу допомогу позивачу у справі, у строки та порядок визначений нормами ЦПК України суду не подавались додаткові докази у справі, в яких зафіксовані вихідні дані, щоб надали можливості суду вирахувати розмір упущеної вигоди (у випадку застосування невірних формул позивачем при визначені суми збитків), з урахуванням того, що відповідно до приписів статті 13 ЦПК України збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду та суд не має права з власної ініціативи (окрім визначених законом випадків) самостійно збирати докази. Відповідно до частини третьої статті 12 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною третьою статті 77 ЦПК України визначено, що сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. (стаття 76 Цивільного процесуального кодексу України) Відповідно до частин другої, третьої статті 83 Цивільного процесуального кодексу України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви; відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Належність доказів - правова категорія, яка свідчить про взаємозв`язок доказів з обставинами, що підлягають встановленню як для вирішення всієї справи, так і для здійснення окремих процесуальних дій. Допустимість доказів є важливою ознакою доказів, що характеризує їх форму. Допустимість доказів означає, що обставини справи, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами. Розглядаючи позов в межах заявлених позовних вимог, відповідно до статті 11 ЦПК України, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed