Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-07 00:00:00

29 травня 2023 року до Деснянського районного суду міста Києва звернувся представник Київської міської ради (м. Київ, вул.. Хрещатик, 36) з позовом до Деснянського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва (м. Київ, вул.. Оноре де Бальзака, 64) про скасування арешту майна. Свої вимоги мотивує тим, що Київською міською радою отримано рішення Деснянського районного суду м. Києва від 14.02.2022 у справі №754/17052/21 (номер провадження 2-о/754/70/22), яким заявлені вимоги першого заступника керівника Деснянської окружної прокуратури міста Києва І.Брагіна в інтересах держави в особі Київської міської ради про визнання спадщини відумерлою - задоволено. Візнано відумерлою спадщину - квартиру [ADDRESS] , загальною площею 35,920 кв. м., що відкрилася після смерті [PERSON] та передано територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради. Рішення набрало законної сили 17.03.2022 року. Отже, на момент звернення Київської міської ради з відповідним позовом, квартира [ADDRESS] визнана відумерлою спадщиною та передана територіальній громаді міста Києва. Згідно інформаційній довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 15.02.2023 № 322902962, наявний запис обтяження вищезазначеної квартири за документами поданими для реєстрації - постанова серія ае № 699862 від 03.02.2006, видана ВДВС Деснянського РУЮ у місті Києві внесеній на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер:65317884 від 01.11.2022. Право власності на квартиру [ADDRESS] зареєстровано за територіальною громадою в особі Київської міської ради на підставі рішення Деснянського районного суду м. Києва від 14.02.2022 №754/17052/21. Згідно із Порядком роботи з позовними заявами, рішеннями суду у справах, стороною у яких є Київська міська рада, Київський міський голова та заступник міського голови - секретар Київради, затвердженим розпорядженням Київського міського голови від 17.11.2011 № 225, структурні підрозділи за напрямками діяльності здійснюють представництво інтересів від імені Київської міської ради, Київського міського голови, заступника міського голови - секретаря Київради в судових установах. Відповідно до Положення про Департамент будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого рішенням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 02.03.2023 № 6012/6053, визначено, що Департамент будівництва та житлового забезпечення має право за дорученням представляти інтереси виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Київської міської ради в судах. Департаментом будівництва та житлового забезпечення 11.11.2022 за № 056/93-3393 було направлено лист до Деснянського відділу державної виконавчої у місті Києві з проханням вчинити дії щодо зняття арешту з квартири [ADDRESS] . Деснянський відділ державної виконавчої служби у місті Києві листом від 01.12.2022 № 27610-З повідомив Департамент будівництва та житлового забезпечення, що у відділі на виконанні наявні виконавчі провадження, за якими містяться обтяження, а саме: № [NUMBER], [NUMBER], [NUMBER],[NUMBER], [NUMBER], [NUMBER], [NUMBER], [NUMBER], [NUMBER], [NUMBER], [NUMBER], [NUMBER], за яким боржником є [PERSON] та оскільки Департамент будівництва та житлового забезпечення не є стороною у вищевказаних виконавчих провадженнях, відсутні підстави для надання будь-якої інформації. Рішенням Деснянського районного суду м. Києва 14.02.2022 у справі №754/17052/21 було встановлено, що [PERSON] помер [INFO] . В подальшому, Департаментом будівництва та житлового забезпечення було повторно направлено лист від 09.01.2023 № 056/93-107 до Деснянського відділу державної виконавчої служби у місті Києві з проханням вчинити дії, щодо зняття обтяжень з квартири [ADDRESS] , яка визнана відумерлою спадщиною та передана у власність територіальній громади міста Києва. Проте, Деснянський відділ державної виконавчої служби у місті Києві листом від 23.01.2023 № 1722-З надав пояснення, щодо відсутності підстав для надання інформації стосовно порушеного питання та рекомендував звернутися з позовом до суду у порядку статті 29 ЗУ « Про виконавче провадження». Таким чином, Київська міська рада як представницький орган територіальної громади м. Києва, прийняла у власність майно, однак наявний запис про обтяження від 09.02.2006 № 48300757 на квартиру [ADDRESS] позбавляє можливості вільно користуватися та розпоряджатися майном у відповідності до статті 317 Цивільного кодексу України. Київською міською радою були вжиті заходи досудового врегулювання спору, а саме було направлено листа з проханням щодо зняття арешту зі спірної квартири до Деснянського відділу державної виконавчої служби у місті Києві та Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ). Посилаючись на викладені обставини просить суд: Скасувати всі наявні обтяження на квартиру [ADDRESS] , що належать на праві власності територіальній громаді м. Києва в особі Київської міської ради. Винести судове рішення, яким зняти арешт з нерухомого майна, а саме: квартири [ADDRESS] . Стягнути з Відповідача на користь Київської міської ради судовий збір у розмірі 2684,00 грн. Ухвалою суду від 31 травня 2023 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання по названій справі з викликом сторін. Протягом розгляду справи представник позивач вимоги, викладені у позовній заяві підтримав, просив задовольнити. Також, подано клопотання про витребування доказів. Державним виконавцем Деснянського районного ВДВС міста Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві Горбатовським І.А. до суду було подано заяву, в якій він просив відмовити у задоволені позовної заяви про звільнення майна з-під арешту. Судовий розгляд проводити без їх участі. Витягом з протоколу до судового засідання від 03липня 2023 року суд ухвалив забезпечити докази в цивільній справі, шляхом витребування у П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори: - копію постанови, серії та номер: ае 699862 від 03.02.2006 року, виданої ВДВС Деснянського РУЮ у м. Києві, для встановлення в межах якого виконавчого документу було зареєстровано виконавче обтяження. Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Ухвала підлягає негайному виконанню. Ухвалою суду від 20 вересня 2023 року закрито підготовче провадження у справі за позовом Київської міської ради до Деснянського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва, 3-тя особа - Центральне міжрегіональне управління міністерства юстиції України (м. Київ) про скасування арешту майна. Призначено справу до судового розгляду по суті. Представник позивача Київської міської ради А.Хрущ подала до суду клопотання про розгляд справи у їх відсутність. Позовні вимоги підтримали в повному обсязі. Державним виконавцем Деснянського районного ВДВС міста Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві Горбатовським І.А. до суду було подано заяву, в якій він просив відмовити у задоволені позовної заяви про звільнення майна з-під арешту. Судовий розгляд проводити без їх участі. 3-тя особа - Центральне міжрегіональне управління міністерства юстиції України (м. Київ) до суду не з`явились. Будь яких заяв, клопотань до суду не подано. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити рішення. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Стаття 263 ЦПК України регламентує, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору. Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Європейський суд справ людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, з таких підстав. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна, власником квартири [ADDRESS] якої є Київська міська рада від 15.06.2023 року наявне обтяження 48300757 Дата, час державної реєстрації: 09.02.2006 13:01:48 Державний реєстратор: Бандура Юрій Вікторович, Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), м. Київ, постанова серія ае № 699862 від 03.02.2006, видана ВДВС Деснянського РУЮ у місті Києві внесеній на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер:65317884 від 01.11.2022. Відповідно до листа Деснянського РВ ДВС м. Київ ЦМУЮ МЮ (м. Київ)від 01.12.2022 № 27610-З та від 23.01.2023 № 1722-З повідомлено, що у відділі на виконанні наявні виконавчі провадження, за якими містяться обтяження, а саме: № [NUMBER], [NUMBER], [NUMBER],[NUMBER], [NUMBER], [NUMBER], [NUMBER], [NUMBER], [NUMBER], [NUMBER], [NUMBER], [NUMBER], за яким боржником є [PERSON] . Листом за вих. № 3070 від 19.07.2023 року від П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контор, щодо направлення копії постанови, серії та номер: ае 699862 від 03.02.2006 року, виданої ВДВС Деснянського РУЮ у м. Києві, для встановлення в межах якого виконавчого документу було зареєстровано виконавче обтяження повідомлено, про неможливість направлення наданої копії вищезазначеної постанови, оскільки для розшуку зазначеної постанови, яка знаходиться на зберіганні П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори потрібно вказати адресу об`єкта та/або дані суб`єкта його адресу та реєстраційний номер облікової картки платника податків. Відповідно до листів Деснянського РВ ДВС м. Київ ЦМУЮ МЮ (м. Київ)від 11.08.2023, 14.09.2023 та від 22.09.2023 № [NUMBER] повідомлено, що після перевірки автоматизованої системи виконавчого провадження на виконанні у відділі перебувало виконавче провадження № [NUMBER] з примусового виконання виконавчого листа № 2-2965/10 від 02.08.2010 Деснянського районного суду м. Києва про стягнення з [PERSON] на користь АЕК «Київенерго» заборгованості в розмірі 4907,50 грн. 11.04.2011 державним виконавцем винесено постанову про арешт майна боржника. 08.06.2012 державним виконавцем була винесена постанова про привернення ВД стягувачеві п.2 ч.1 ст.47 (відсутність у боржника майна), а саме: вжитими державним виконавцем заходами в ході проведення виконавчих дій, стягнути кошти виявилось не можливим. Згідно відповіді УДАІ МВС України у м. Києві за боржником рухомого майна на праві власності не зареєстровано. Згідно відповіді ДПІ у Деснянському районі м. Києва боржник як ФОП не перебуває. В АСВП: [NUMBER] відсутня інформація про сплату боргу, виконавчого збору та витрат виконавчого провадження. Згідно зі ст.1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Відповідно до ч.1 ст.319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно з приписами ч.ч.1, 2 ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не можу бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Нормами статті 391 ЦК України, передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Як встановлено в судовому засіданні, арешт на спірну квартиру було накладено органом виконавчої служби у 2006 році, на даний час виконавче провадження не здійснюється, а відтак потреби в арешті не існує. На теперішній час наявність цього обтяження (арешту) квартири перешкоджає позивачу у здійсненні ним права власності на вказану квартиру. Скасувати арешт в іншому порядку неможливо, оскільки виконавче провадження, під час здійснення я кого було накладено арешт, знищено за закінченням строків зберігання. Таким чином, аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд приходить до висновку про те, що підстав для накладення арешту на спірну квартиру на даний час не існує, а наявність накладеного обтяження майна порушує права позивача, що дає підстави для задоволення позову, оскільки іншим шляхом відновити порушені права позивача неможливо. На підставі викладеного,

Outcome: approved