Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-29 00:00:00

27 червня 2023 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська звернулась [PERSON] з позовом до [PERSON] про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог, з урахуванням уточненої позовної заяви, зазначила, що вона є донькою [PERSON] , яка померла [INFO] . Після смерті матері залишилось майно, а саме житловий будинок площею 40,60 кв.м. з відповідними наддвірними будівлями та спорудами, що знаходиться в [ADDRESS] на земельній ділянці площею 0,160 га. та земельна ділянка площею 4,850 га, яка знаходиться в с. Новоселівка Перша. В останні роки свого життя, матір неодноразово повідомляла позивачку, що своє майно вона бажає після смерті залишити своєму онуку [PERSON] , який є сином позивачки. Також вона повідомляла, що склала заповіт на [PERSON] . Проте, [PERSON] відмовився від прийняття спадщини. За таких обставин, позивачка являється єдиним можливим спадкоємцем померлої [PERSON] . Однак шестимісячний строк, встановлений для прийняття спадщини позивачкою було пропущено внаслідок збройної агресії Російської федерації проти України та впровадженням в Україні воєнного стану. Також позивачка просила врахувати той факт, що внаслідок збройної агресії РФ, вона була змушена неодноразово змінювати місце проживання, внаслідок чого відстань між її місцем проживання та місцем знаходження спадкового майна була досить великою більше 230 км., рух транспорту в цей район був занадто ускладнений, а іноді взагалі зупинений, що також унеможливлювало дотримання строків подання заяви про прийняття спадщини. У зв`язку з вищевикладеним позивачка просила встановити додатковий строк для подання\~заяви про\~прийняття спадщини. (а.с.а.с.1, 14-17) Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 04 липня 2023 року вказана позовна заява була залишена без руху. (а.с.12) 27 вересня 2023 року позивачкою було усунуто недоліки позовної заяви, надано уточнену позовну заяву та документ про сплату судового збору. (а.с.а.с.14-17, 18-19) Після надходження\~з Єдиного\~державного демографічного\~реєстру відомостей\~щодо зареєстрованого\~місця проживання\~відповідача \~фізичної особи [PERSON] (а.с.30), ухвалою судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 28 вересня 2023 року відкрито провадження у справі, призначено її до судового розгляду в порядку загального позовного провадження з викликом сторін. (а.с.31) В підготовче судове засідання 12 жовтня 2023 року сторони по справі не з`явились, надали заяви про розгляд справи за їх відсутності, в яких просили призначити справу до судового розгляду. (а.с.а.с.37,\~38) Оскільки всі дії з підготовки справи до розгляду в судовому засіданні були виконані 12 жовтня 2023 року ухвалою суду було закрито підготовче провадження у даній цивільній справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 30 жовтня 2023 року. (а.с.а.с.39, 40) В судовому засіданні 30 жовтня 2023 року було проведено розгляд справи по суті та ухвалено рішення. Позивачка у судове засідання не з`явилась, в матеріалах справи наявна заява від позивачки про розгляд справи за її відсутності, в якій вона просить задовольнити позовні вимоги. (а.с.37) Відповідач в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи наявна заява від нього про розгляд справи за його відсутності, в якій він не заперечує проти задоволення позовних вимог. (а.с.38) Враховуючи, що сторони у судове засідання не з`явились, справа розглянута без фіксування судового засідання технічними засобами, згідно ч.2 ст.247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, з наступних підстав. Судом встановлено, що позивачка [PERSON] (до шлюбу [PERSON] ), [INFO] , являється донькою [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 20 листопада 1959 року (актовий запис № 40). (а.с.10) 20 вересня 1980 року позивачка уклала шлюб з [PERSON] та змінили дошлюбне прізвище « [PERSON] » на « [PERSON] », що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 20 вересня 1980 року (актовий запис № 4). (а.с.10) [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 05 січня 2022 року (актовий запис № 5). (а.с.2) Отже, позивачка являється донькою померлої, а відповідно і спадкоємцем першої черги. Після смерті [PERSON] залишилось майно, а саме: - житловий будинок площею 40,60 кв.м. з відповідними наддвірними будівлями та спорудами, що знаходиться в [ADDRESS] на земельній ділянці площею 0,160 га., що належав померлій на підставі свідоцтва про право на спадщину серія ААК № 938612 посвідченого 20.01.1998 р. державним нотаріусом Авдіївської державної нотаріальної контори Лук`янець Л.В. (а.с.20-21); - земельна ділянка площею 4,850 га, яка знаходиться в с. Новоселівка Перша, що належала померлій на підставі Державного Акта на право власності на земельну ділянку серія ДН № 9099284, зареєстрованого в Книзі записів реєстрації державних актів за № 01.05.170.00387 від 05.04.2005 р. (а.с.24-26) Відповідач [PERSON] , [INFO] , є сином позивачки [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 15 серпня 1981 року (актовий запис № 8). (а.с.3) Як зазначено у позовній заяві та не заперечується відповідачем по справі, [PERSON] відмовився від прийняття спадщини. За таких обставин, позивачка являється єдиним можливим спадкоємцем померлої [PERSON] . Шестимісячний строк, встановлений для прийняття спадщини позивачкою було пропущено. [PERSON] померла [INFO] , строк для прийняття спадщини сплинув 30 червня 2022 року. Відповідно до ч.1 ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Згідно ст.1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ст.1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Згідно ч.3 ст.1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщині встановлено ст.1270 ЦК України, який становить шість місяців з часу відкриття спадщини. У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», відповідно до Указу Президента України, затвердженого Законом № 2102-IX від 24.02.2022 року (зі змінами) в Україні із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року введено воєнний стан. Впровадження воєнного стану є надзвичайними невідворотними обставинами - форс-мажором, що підтверджується висновком Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1, яким ТПП України засвідчила військову агресію Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) до їх офіційного закінчення. Окрім того, Постановою Кабінету Міністрів України від 06.03.2022 № 209 було введено обмеження щодо функціонування державних реєстрів, та Державне підприємство «Національні інформаційні системи» тимчасово призупинило роботу Єдиних та Державних реєстрів Міністерства юстиції України, створення та забезпечення функціонування яких належить до компетенції Міністерства юстиції України. В тому числі було призупинено дію державного реєстру речових прав на нерухоме майно, про що неодноразово повідомлялось в засобах масової інформації. Пізніше дію цих реєстрів було поновлено на територіях, що не знаходяться під тимчасовою окупацією та в зоні активних бойових дій. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7 роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Така позиція висловлена Верховним Судом України при розгляді справи № 6-1486цс15 у постанові від 04.11.2015 року та при розгляді 26.09.2012 року справи № 6-85цс12. Згідно ст.1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 Цивільного кодексу України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Разом з тим, ч.3 ст.1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Такі висновки відображено Верховним судом України в постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі №\~766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18. Також, Верховним Судом України визначено правову позицію по аналогічній категорії справ. Так в Постанові ВСУ від 6 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17 зазначено, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Так зазначив Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду 13.03.2020 р. у постанові у справі № 314/2550/17. Вказане дозволяє дійти висновку, що позивачка пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки внаслідок збройної агресії Російської федерації, Донецька область перебувала в зоні активних бойових дій, на більшій території області не працювали підприємства, установи, організації, та проводилась масштабна евакуація людей як з районів активних бойових дій так і з прилеглих районів, та перебування в Покровському районі було небезпечним для життя, тому позивачка була змушена покинути власний дім та переїхати до центральної частини України і їй потрібно було вирішити ряд первісних необхідних для життя питань, а тому суд вважає за необхідне визначити [PERSON] додатковий строк, який буде достатнім для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини. На підставі викладеного,

Outcome: approved