Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-07 00:00:00

[PERSON] (далі - позивач, [PERSON] ) звернувся до Печерського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] (далі - відповідач, [PERSON] ), в якому просить визнати за ним право власності на 1/3 частину квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом після померлої [PERSON] . В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що [INFO] померла його бабуся - [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина на 1/3 частину квартири [ADDRESS] , яка належала померлій на підставі свідоцтва про право власності на житло від 07.10.2004 року. Вказує, що 09.12.2009 року [PERSON] склала заповіт, посвідчений Державним нотаріусом Шостої Київської державної нотаріальної контори Прудь Н.В. за реєстровим № 6-7439, відповідно до якого заповіла належну їй частину квартири [ADDRESS] [PERSON] , проте про існування заповіту він дізнався після спливу 6-місячного строку звернення із заявою про прийняття спадщини. Зазначає, що [PERSON] є його батьком та, відповідно, сином [PERSON] , проте відповідач не звертався до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Вказує, що звернувся до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , проте 06.05.2019 року Державним нотаріусом Шостої Київської державної нотаріальної контори Прокопенко Н.Ф. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку із пропуском строку, встановленого для прийняття спадщини. За таких обставин, з метою реалізації позивачем права на спадщину, позивач просить визнати за ним право власності на 1/3 частину квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом після смерті бабусі - [PERSON] , померлої [INFO] . Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.06.2019 року, справу було передано судді Печерського районного суду м. Києва Григоренко І.В. На виконання ч. 6 ст. 187 ЦПК України, суд звернувся до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 14.06.2019 року в порядку загального позовного провадження відкрито провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, та підготовче засідання у справі призначено на 25.02.2020 року. 25.02.2020 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від позивача надійшло клопотання про витребування доказів, в якому останній просить витребувати у Шостій Київській державній нотаріальній конторі належним чином засвідчену копію спадкової справи [PERSON] , яка померла [INFO] . 25.02.2020 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника позивача - адвоката Філіповської В.В. надійшло клопотання про проведення підготовчого засідання, призначеного на 25.02.2020 року, за її відсутності. Крім того, представник позивача зазначила, що позовні вимоги та клопотання про витребування спадкової справи підтримує. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 25.02.2020 року у задоволенні клопотання позивача про витребування доказів відмовлено, та у зв`язку із неявкою учасників справи, щодо яких відсутні відомості про вручення їм повідомлення про дату, час і місце підготовчого засідання, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 198, п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, підготовче засідання було відкладено до 30.06.2020 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 30.06.2020 року, у зв`язку із неявкою учасників справи, щодо яких відсутні відомості про вручення їм повідомлення про дату, час і місце підготовчого засідання, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 198, п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, підготовче засідання було відкладено до 10.11.2020 року. 09.09.2020 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від позивача надійшло клопотання про витребування доказів, в якому останній просить витребувати у Шостій Київській державній нотаріальній конторі належним чином засвідчену копію спадкової справи [PERSON] , яка померла [INFO] . 10.11.2020 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника позивача - адвоката Філіповської В.В. надійшло клопотання, в якому остання просила розглядати клопотання про витребування доказів за її відсутності. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 10.11.2020 року клопотання позивача про витребування доказів у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом задоволено; витребувано у Шостій Київській державній нотаріальній конторі належним чином засвідчену копію спадкової справи [PERSON] , яка померла [INFO] . Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 10.11.2020 року у зв`язку із витребуванням доказів, відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 198 ЦПК України, підготовче засідання було відкладено до 18.03.2021 року. 18.03.2021 року справу знято зі складу у зв`язку із перебуванням головуючого судді на онлайн навчанні в Національній школі суддів України за місцем роботи та підготовче засідання призначено на 05.07.2021 року. 05.07.2021 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від позивача надійшло клопотання про проведення підготовчого засідання, призначеного на 05.07.2021 року, без фіксування технічними засобами. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 05.07.2021 року, у зв`язку із неявкою учасників справи, щодо яких відсутні відомості про вручення їм повідомлення про дату, час і місце підготовчого засідання, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 198, п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, підготовче засідання було відкладено до 22.11.2021 року. 22.11.2021 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від позивача надійшло клопотання про приєднання до матеріалів справи листа Шостої Київської державної нотаріальної контори від 10.11.2021 року за вих. № 3674/01-16, відповідно до якого спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , не заводилася. Крім того, позивач зазначив, що не заперечує проти закриття підготовчого засідання та призначення справи до розгляду по суті. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 22.11.2021 року приєднано до матеріалів справи лист Шостої Київської державної нотаріальної контори від 10.11.2021 року за вих. № 3674/01-16 та інформаційну довідку зі спадкового реєстру № 67033447 від 28.10.2021 року. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 22.11.2021 року закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, та справу призначено до розгляду по суті в загальному позовному провадженні на 01.03.2022 року. 01.03.2022 року справу знято зі складу у зв`язку із перебуванням головуючого судді у відпустці та судове засідання призначено на 09.08.2022 року. 09.08.2022 року справу знято зі складу у зв`язку із перебуванням головуючого судді на лікарняному та судове засідання призначено на 27.10.2022 року. 27.10.2022 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника позивача - адвоката Філіповської В.В. надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, в якій остання зазначила, що позов підтримує. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 27.10.2022 року залучено до участі у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - [PERSON] . Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 27.10.2022 року у зв`язку із залученням до участі у справі третьої особи, відповідно до ч. 2 ст. 223 ЦПК України, розгляд справи в судовому засіданні було відкладено до 11.07.2023 року. 11.07.2023 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. Крім того, позивач просив приєднати до матеріалів справи копію свідоцтва про смерть [PERSON] серії [NUMBER] . Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 11.07.2023 року приєднано до матеріалів справи копію свідоцтва про смерть [PERSON] серії [NUMBER] . Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 11.07.2023 року провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом зупинено до залучення у справі правонаступника [PERSON] 22.09.2023 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від [PERSON] надійшла заява про залучення її до участі у справі в якості правонаступника [PERSON] , до якої долучено свідоцтво про право на спадщину № 7-716 від 22.07.2015 року. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 25.09.2023 року поновлено провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом; замінено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом на правонаступника - [PERSON] , справу призначено до розгляду на 08.11.2023 року. В судове засідання 08.11.2023 року з`явилися позивач та третя особа. Відповідач в судове засідання 08.11.2023 року не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлений належним чином, в тому числі, з використанням засобів мобільного зв`язку та шляхом публікації оголошення на веб-порталі судової влади України. Оскільки, згідно п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки, суд дійшов висновку про розгляд справи за відсутності відповідача. В судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги з викладених у позовній заяві підстав та просив їх задовольнити. Третя особа в судовому засіданні щодо задоволення позову не заперечувала. Вислухавши вступне слово позивача, третьої особи, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, з огляду на наступне. Суд встановив, що відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 19.03.1971 року Кошівським сільським РАЦС Тетіївського району Київської області, [PERSON] є матір`ю [PERSON] , [INFO] (а. с. 9). Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 02.07.1996 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Мінського району м. Києва, батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] (а. с. 14). Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про внесення до актового запису змін (доповнень) № 00004406045 від 30.07.2010 року, [PERSON] 16.03.2010 року змінив прізвище на [PERSON] (а. с. 15). Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 16.03.2010 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції у м. Києві, батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] (а. с. 8). Відповідно до копії свідоцтва про право власності на житло від 07.10.2004 року квартира [ADDRESS] , загальною площею 44,9 кв. м, належить [PERSON] та членам її сім`ї [PERSON] , [PERSON] (а. с. 12). 09.12.2009 року [PERSON] склала заповіт, посвідчений Державним нотаріусом Шостої Київської державної нотаріальної контори Прудь Н.В. за реєстровим № 6-7439, відповідно до якого заповіла належну їй частину квартири [ADDRESS] [PERSON] , [INFO] (а. с. 11). Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] [PERSON] померла [INFO] у віці 83 років, про що 24.01.2018 року Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у м. Києві складено відповідний актовий запис № 1615 (а. с. 10). Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] [PERSON] помер [INFO] у віці 52 років, про що 08.02.2012 року Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області складено відповідний актовий запис № 277 (а. с. 118). 22.07.2015 року Державним нотаріусом Другої Київської державної нотаріальної контори Литвиненко Л.В. видано [PERSON] свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/3 частину квартири [ADDRESS] (а. с. 124). 06.05.2019 року Державним нотаріусом Шостої Київської державної нотаріальної контори Прокопенко Н.Ф. прийнято постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Постанова мотивована тим, що [PERSON] пропустив строк, встановлений для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] (а. с. 21). Згідно листа за підписом Завідувача Шостої Київської державної нотаріальної контори Капельки Н.М. від 10.11.2021 року за вих. № 3674/01-16, відповідно до якого спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , не заводилася (а. с. 92). Відповідно до ст. 15 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних , житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Згідно ст. 328 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Відповідно до ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Як визначено у ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Згідно ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За правилами ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Як визначено у ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1233 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин (ч. 1 ст. 1235 ЦК України). Відповідно до ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Як визначено у ч. 1 ст. 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно ч. 3 ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 49 Закону України «Про нотаріат» встановлено, що нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії. Згідно п.п. 4.15 п. 4 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно. Так, 06.05.2019 року Державним нотаріусом Шостої Київської державної нотаріальної контори Прокопенко Н.Ф. прийнято постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Постанова мотивована тим, що [PERSON] пропустив строк, встановлений для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Вказана постанова прийнята відповідно до вимог ст. 49 Закону України «Про нотаріат» та глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5. Відповідно до правового висновку Верховного Суду України, викладеного у постанові від 25.05.2016 року у справі за № 6-692цс16, вирішуючи спори про поділ спадщини та визнання права власності на спадкове майно, суди встановлюють належне спадкодавцю на час його смерті майно, яке входить до складу спадщини, а також з`ясовують чи не порушуються права та інтереси всіх спадкоємців, які мають право на спадщину. Під час розгляду справи № 243/6275/16-ц Верховний Суд роз`яснив, що тлумачення ст. 1278 ЦК України свідчить, що якщо спадкодавець склав заповіт і в ньому не зазначив частки спадкоємців, вони вважаються рівними. Навпаки, якщо заповідач розподілив спадщину між спадкоємцями в нерівних частках, то кожний має право саме на ту частку, яку вказав спадкодавець. За відсутності заповіту частки кожного спадкоємця в спадщині визнаються рівними. Відступ від цього принципу можливий за домовленістю спадкоємців між собою (ст. 1267 ЦК України). Спадщина належить спадкоємцям, які прийняли її на праві спільної часткової власності (ч. 4 ст. 355 ЦК України), а тому при її поділі застосовуються правила передбачені в главі 26 ЦК України, які регулюють відносини спільної часткової власності. Якщо згоди про поділ спадщини досягти не вдалося, то поділ провадиться в судовому порядку відповідно до часток, які належать кожному із спадкоємців за законом або за заповітом. Вирішення судового спору щодо поділу спадкового майна не залежить від отримання спадкоємцями свідоцтва про право на спадщину (постанова від 22.01.2020 року). Разом з тим, права спадкоємця, який позбавлений можливості отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом у зв`язку із пропуском строку, встановленого для прийняття спадщини, підлягають захисту судом. Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Так, [PERSON] , яка є бабусею позивача, належала частина квартири [ADDRESS] . За життя [PERSON] склала заповіт від 09.12.2009 року, посвідчений Державним нотаріусом Шостої Київської державної нотаріальної контори Прудь Н.В. за реєстровим № 6-7439, відповідно до якого заповіла належну їй частину квартири [ADDRESS] [PERSON] , [INFO] . Відповідно до листа за підписом Завідувача Шостої Київської державної нотаріальної контори Капельки Н.М. від 10.11.2021 року за вих. № 3674/01-16, спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , не заводилася. Отже, суд встановив, що інших спадкоємців за заповітом немає, та немає спадкоємців, які б мали право на обов`язкову частку у спадщині, які визначені ч. 1 ст. 1241 ЦК України. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку (п. 3.1 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року). Як визначено у ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ст. 78 ЦПК України). За приписами ч. ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Оскільки визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, котрий має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, ураховуючи те, що в іншій спосіб позивач не може захистити своє право, суд дійшов висновку про задоволення позову та визнання за [PERSON] права власності на 1/3 частину квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом після померлої [PERSON] , яка померла [INFO] . Враховуючи викладене,

Outcome: approved