Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-07 00:00:00

Представник Акціонерного товариства «Юнекс Банк» за довіреністю Панасюк І.Л. звернувся до Червонозаводського районного суду м. Харкова з позовом, в якому просив стягнути з [PERSON] на користь позивача суму заборгованості за кредитним договором у розмірі 72637,01 грн та сплачений судовий збір у розмірі 2684,00 грн. Позовні вимоги мотивовані тим, що 21.08.2018 відповідач звернувся до АТ «ЮНЕКС БАНК» з Анкетою-Заявою. Відповідно до підписаної Анкети-Заяви Відповідач підтвердив, що ознайомився і погодився з публічною пропозицією позивача на укладення Договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб, з умовами та правилами надання банківських послуг. При цьому, відповідач отримав банківську платіжну картку та надав Банку розписку про отримання картки га про ознайомлення з правилами користування карткою визначених у Публічній пропозиції AT «ЮНЕКС БАНК» на укладення Договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб. Зазначена Публічна пропозиція AT «ЮНЕКС БАНК» оприлюднена на офіційній інтернет- сторінці Банку за адресою: www.unexbank.ua. Таким чином, відповідно до Анкети-Заяви відповідач, акцептував та приєднався до Публічної пропозиції Позивача на укладення договору про комплексне банківське вслуговування фізичних осіб, що оприлюднена на офіційній інтернет сторінці Банку. Відповідно до пункту 10.1. Договору про комплексне банківське обслуговування, даний І. говір набирає чинність та вважається укладеним з моменту акцептування Клієнтом, тобто з моменту отримання Банком від Клієнта належним чином заповненої та підписаної Анкети-Заяви, та діє протягом невизначеного терміну до моменту його розірвання або припинення з п передбачених цим Договором. Відповідно до умов вказаного договору, Позивач відкрив Відповідачу особовий рахунок в гривні та надав відповідну платіжну картку та персональний ідентифікаційний номер до неї. Пунктом 3.3. Договору передбачено, що Відповідач доручив Позивачу само здійснювати договірне списання грошових коштів з Поточного рахунку на умовах, визначених Договором. Відповідно до п. 6.2.17. Договору, Відповідач зобов`язався погашати всі заборговані Рахунках та Кредиту в строки, передбачені Договором та у разі виникнення простроченої Несанкціонованої заборгованості, першочергово здійснювати повернення проста заборгованості за процентами та Кредитом, штрафами, пенями та/або несанкціонованої заборгованості, а потім скористатися правом на отримання кредиту. Банк зобов`язання за договором виконав повністю і надав позичальнику грошові кошти. Водночас відповідач не виконує зобов`язання належним чином, у зв`язку з чим станом на 12 липня 2023 року виникла загальна заборгованість у сумі 72637,01 грн, з яких: 43136,06 грн заборгованість за кредитом; 29500,95 грн -заборгованість за нарахованими та несплаченими процентами та комісіями. На підставі наведеного, позивач просив стягнути на його користь вказані суми з відповідача. Ухвалою суду від 06 жовтня 2023 року у справі відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. 06 листопада 2023 року надійшов відзив від представника відповідача, в якому вона зазначила, що розрахунок заборгованості нарахованих процентів охоплює період з 21 серпня 2018 року по 12 липня 2023 року включно, але відповідно до підписаної Анкети- Заяви від 21.08.2018 та паспорту споживчого кредиту відповідачу встановлений кредитний ліміт у розмірі 50 000 гри. із сплатою 48% річних. Строк дії кредитного ліміту - 12 місяців. Отже, строк дії договору становить до 21.08.2019 року. Відомості про продовження строку дії договору після 21.08.2019 в матеріалах справи відсутні. Тобто, у даному разі відсутні підстави вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді нарахування процентів за користування кредитом поза межами строку кредитування. В той же час, відповідно до змісту розрахунку заборгованості позивачем здійснювалося нарахування процентів за користування кредитом і після 21.08.2019. Станом на момент спливу строку кредитування, тобто 21.08.2019, непогашений залишок по нарахованим процентам становив 1 863 грн.76 коп. Щодо стягнення комісії представник відповідача зазначила, що дана вимога не є правомірною, спираючись на висновки, викладені у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 липня 2022 року у справі № 363/1834/17 (провадження № 14-53цс21), що банк не може стягувати з позичальника платежі за дії, які він вчиняє на власну користь. Також, представник відповідача зазначив, що [PERSON] виконував свої зобов`язання за кредитним договором до 24 лютого 2022 року, до початку російської агресії на країну. На даний час відповідач не може в тій мірі вносити кошти на розрахункові рахунки позивача, оскільки його роботодавець ТОВ «Дієса» знаходиться у стані санації, тому не здійснює оплату праці. Також представник відповідача посилався на п.п. 7.1. 7.2, 7.4 Розділу 7 («Форс-мажор» Правил (Договірних умов) надання споживчого кредиту АТ «Юнекс Банк», затверджених рішеням Правління АТ «Юнекс Банк» від 07.10.2021 та довідкою Торгівельно-промислової палати України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 що воєнний стан є форс-мажорною обставиною, яка виникла після підписання кредитного договору. Також в відзиві представник відповідача зазначила, що позивач надав до позову підписану відповідачем копію паспорту споживчого кредиту, та копію не підписаної відповідачем Публічної пропозиції АТ «Юнекс Банк» на укладення Договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб. Паспорт споживчого кредиту не може бути прийнятий судом в якості належного доказу умов укладеного між сторонами кредитного договору, оскільки він є лише підтвердженням виконання позивачем встановленого законом для кредитодавця обов`язку з надання позичальнику, як споживачу, інформації, необхідної для порівняння різних пропозицій кредитодавця з метою прийняття обґрунтованого рішення про укладення відповідного договору, в тому числі урахуванням обрання певного типу кредиту. Крім того, паспорт споживчого кредиту містить зауваження, що наведена в ньому інформація зберігає чинність та є актуальною до 21.08. 2019. Щодо Публічної пропозиції AT «Юнекс Банк» на укладення Договору про комплекс банківське обслуговування фізичних осіб, представник відповідача зазначила, що такий документ не підписаний відповідачем, як позичальником отже немає достатніх підстав вважати, що відповідач, підписуючи Анкету-заяву та виписку-повідомлення, які і складають зміст укладеного між сторонами Договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб та містять його вичерпні умови, розумів саме надану суду стороною позивача означену Публічну пропозицію, ознайомився та погодився саме із цим документом. Щодо стягнення суми заборгованості за кредитом, яка становить 43 136,06 грн., то представник відповідача зазначив, що за період з 22.08.2019 по 12.07.2023 [PERSON] було сплачено проценти за користування кредитом на загальну суму 66 534, 47 грн. Оскільки Банк не мав права нараховувати проценти за користування кредитом після спливу строку кредитування сума сплачених Відповідачем процентів за період з 22.08.2019 по 12.07.2023 у сумі 66 534, 47 грн. підлягає зарахуванню до суми заборгованості за тілом кредиту, яку банк просить стягнути з Відповідача. З вищевикладених підстав, представник відповідача вважає позов безпідставним та таким, що не підлягає задоволенню. Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав заяву про слухання справи без участі представника позивача, позовні вимоги підтримав, просив задовольнити позов. Представник відповідача подав через підсистему «Електронний суд» заяву про розгляд справи без участі відповідача та його представника за наявними у справі матеріалами. За змістом ст. 275 ЦПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. Згідно ст. 279 ЦПК України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Зважаючи на те, що учасники справи були належним чином повідомленими про день, час та місце розгляду справи, проте в судове засідання не з`явилися, суд, на підставі ст. 223 ЦПК України, вважає за можливе розглядати справу за відсутності учасників справи, на підставі доказів, що надані суду. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутністю учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Перевіривши письмові докази у справі, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. 21 серпня 2018 року відповідач [PERSON] підписав анкету-заяву на оформлення Кредитної картки та встановлення Кредитного ліміту, згідно якої просив АТ «Юнекс Банк» відкрити поточний рахунок на його ім`я, видати платіжну карту та встановити кредитний ліміт на поточний рахунок у розмірі 75000 грн. Також 21 серпня 2018 року відповідач [PERSON] підписав виписку-повідомлення № [NUMBER] .UAH до Договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб у АТ «ЮНЕКС БАНК» та Анкети-Заяви, відповідно до умов якої АТ «Юнекс Банк» відкрив клієнту поточний рахунок № [NUMBER] з використанням платіжної картки у гривні та встановлено кредитний ліміт в розмірі 50000 грн, процентна ставка за користування кредитними коштами 48,00% річних строком до 21.08.2019. З даних паспорту споживчого кредиту, вбачається, що ним визначені основні умови кредитування, інформація щодо орієнтованої реальної процентної ставки та орієнтовної загальної вартості кредиту для позичальника, порядок повернення кредиту, тощо, які відповідають умовам, викладених у Анкеті-Заяві. Публічна пропозиція АТ «ЮНЕКС БАНК» на укладання Договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб, яка містить в собі: предмет та основні умови договору; порядок відкриття, обслуговування та закриття поточних рахунків; порядок відкриття, обслуговування та закриття поточних рахунків з використанням платіжної картки; порядок підключення та використання додаткових послуг; права та обов`язки сторін; договірне списання коштів із рахунків клієнта; відповідальність сторін та порядок врегулювання спорів; форс-мажор, додатки: правила користування платіжними картками; виписка-повідомлення. Факт отримання відповідачем кредитних коштів у розмірі 50000,00 грн підтверджується меморіальним ордером №273 від 21.08.2018. Згідно з наданим банком розрахунком, заборгованість за кредитним договором [NUMBER].UAH від 21 серпня 2018 року станом на 12 липня 2023 року становить 72637,01 грн, з яких: 43136,06 грн заборгованість за кредитом; 29500,95 грн -заборгованість за нарахованими та несплаченими процентами та комісіями. Відповідно до ч. 1 ст. 633 Цивільного кодексу України, Публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). За ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. За змістом ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти; до відносин за кредитним договором застосовуються положення про договір позики (параграфа 1 цієї глави), якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. За правилами ст. ст.526, 527, 530 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст.610 ЦК України). Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (ст.599 ЦК України). Статтею 204 ЦК України встановлено презумпцію правомірності правочину, згідно з якою правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. У ст. 611 ЦК України визначено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до ч.1 ст.612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором чи законом. Згідно з ч.1 ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання, а за правилами ч.1 ст.610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). За приписами статті 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Отже, суд вважає, що позивачем належними та допустимими доказами доведено факт укладення договору та наявність заборгованості за тілом кредиту у сумі 43136,06грн. Враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку АТ «ЮнексБанк» не повернуті, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для стягнення на користь позивача заборгованості у вигляді основної суми кредиту. Позивачем також пред`явлено вимогу про стягнення з відповідача заборгованості за нарахованими процентами та комісіями, яка згідно з розрахунком заборгованості за період з 21.08.2018 по 12.07.2023 становить 29500,95 грн. Згідно з ч.1 ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісячно до дня повернення позики. Відповідно до підписаної [PERSON] . Анкети-Заяви від 21.08.2018 строк дії кредитного ліміту становить 12 місяців. Отже, строк дії договору становить до 21.08.2019. Відомості про продовження строку дії договору після 21.08.2019 в матеріалах справи відсутні. Право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України, що узгоджується з позицією, викладеною в Постанові Великої Палати Верховного Суду від 28.03.2018 у справі №444/9519/12. Отже, після спливу визначеного договором строку кредитування (21.08.2019) АТ «Юнекс Банк» не мав права нараховувати проценти за користування кредитними коштами. Враховуючи викладене, суд відмовляє у задоволенні позову в частині вимог щодо стягнення з відповідача на користь банку заборгованості за процентами в розмірі 7084,83грн., нарахованими після спливу визначеного договором строку кредитування, тобто після 27.10.2021, і вважає необхідним стягнути з відповідача заборгованість за процентами в межах дії строку кредитного договору в сумі 4205,93 грн. Щодо відзиву на позовну заяву суд зазначає таке. Перевіряючи доводи представника відповідача про відкладення виконання зобов`язань за кредитним договором на строк дії форс-мажорних обставин, суд виходить з такого. У пункті 1 частини 1 статті 263 ЦК України наведено ознаки непереборної сили та визначено, що непереборна сила - це надзвичайна або невідворотна за даних умов подія. Отже, непереборною силою є надзвичайна і невідворотна зовнішня подія, що повністю звільняє від відповідальності особу, яка порушила зобов`язання, за умови, що остання не могла її передбачити або передбачила, але не могла її відвернути, і ця подія завдала збитків. Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо (ч. 2 ст. 141 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні»). Відповідно до ч. 1 ст. 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно. Єдиним належним документом, який підтверджує настання обставин непереборної сили (форс-мажору), є сертифікат, виданий у порядку та на підставі статті 14-1 Закону «Про торгово-промислові палати в Україні». Лист ТПП України від 28 лютого 2022 року є загальним офіційним документом та не містить ідентифікуючих ознак конкретного Договору, виконання якого стало неможливим через наявність зазначених обставин. При цьому відповідач не був позбавлений можливості звертатися до ТПП України та уповноважених нею регіональних ТПП за отриманням відповідного сертифіката про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), дотримуючись порядку, встановленого Регламентом ТПП України від 18 грудня 2014 року, саме за спірним зобов`язанням. Ключовою ознакою форс-мажору є причинно-наслідковий зв`язок між форс-мажорними обставинами та неможливістю виконати конкретне зобов`язання. Форс-мажор, або ж обставини непереборної сили, - це надзвичайні та невідворотні обставини, настання яких призвело до об`єктивної неможливості виконати зобов`язання. Водночас сама по собі, зокрема, збройна агресія проти України, девальвація гривні, воєнний стан, не може автоматично означати звільнення від виконання будь-ким в Україні будь-яких зобов`язань, незалежно від того, існує реальна можливість їх виконати чи ні. Воєнний стан, девальвація гривні, як обставини непереборної сили, звільняє від відповідальності лише у разі, якщо саме внаслідок пов`язаних із нею обставин компанія/фізична особа не може виконати ті чи інші зобов`язання. Наявність сертифікату ТПП України про форс-мажор суд має оцінювати у сукупності з іншими доказами, тобто дані обставини не мають преюдиційного характеру, і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості належного виконання зобов`язання, повинна довести їх наявність не тільки самих по собі, але і те, що вони були форс-мажорними саме для даного конкретного випадку. Водночас сторона, яка посилається на форс-мажор, з урахуванням умов Договору у даній справі, має довести причинно-наслідковий зв`язок між форс-мажором та неможливістю виконати конкретне зобов`язання. Вказані висновки викладені у постанові Верховного Суду від 15 червня 2023 року у справі № 910/8580/22. У постанові Верховного Суду від 31 серпня 2022 року у справі № 910/15264/21 наведено, що саме ж повідомлення про форс-мажор має бути направлено іншій стороні якнайшвидше. Хоча й форс-мажорні обставини впливають, як правило, на одну сторону договору (виконавця), але вони мають негативні наслідки насамперед для іншої сторони договору, яка не отримує його належне виконання. Отже, своєчасне повідомлення іншої сторони про настання форс-мажорних обставин спрямоване на захист прав та інтересів іншої сторони договору, яка буде розуміти, що не отримає вчасно товар (роботи, послуги) та, можливо, зможе зменшити негативні наслідки форс-мажору». Відповідачем та його представником не надано належних та допустимих доказів неможливості своєчасного виконання зобов`язання внаслідок форс-мажорних обставин, а також доказів інформування позивача про характер обставин, що виникли, і причинний зв`язок між такими обставинами та невиконанням зобов`язань за договором. Сам по собі факт збройної агресії Росії проти України не є підставою для звільнення від обов`язків зі сплати кредитних коштів. Крім того, відсутні у матеріалах справи беззаперечні, належні та допустимі докази, які б свідчили про наявність підстав звільнення відповідача від відповідальності за порушення зобов`язання, відповідно до статті 617 ЦК України. Так, відсутність у боржника необхідних коштів не є підставою звільнення від відповідальності за порушення зобов`язання. За правилами статті 141 ЦПК України, а також враховуючи роз`яснення, що містяться у п.35 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року зі змінами, судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позов суд задовольняє частково, тобто на 61,96%, судовий збір за подачу позовної заяви підлягає стягненню з [PERSON] на користь АТ «Юнекс Банк» у сумі 1663,01 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial