Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-29 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача Державне агентство\~меліорації та\~рибного господарства\~України у грудні 2022 року звернулося до суду з указаним позовом, який мотивовано тим, що 22.02.2022 року було складено протокол про адміністративне правопорушення №002543/107 відносно [PERSON] щодо незаконного вилову риби сіткою на ставку біля с. Жигайлівка. Вказаним незаконним виловом риби відповідачем завдано шкоду рибному господарству України у розмірі 33\~218 грн., який обчислено відповідно до чинних на момент вчинення адміністративного правопорушення Такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 №1209. 07.06.2022 року Гадяцьким районним судом Полтавської області у справі №526/793/22 ухвалено постанову, якою провадження у справі про притягнення відповідача до адміністративної відповідальності за частиною 4 статті 85 КУпАП закрито у зв`язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності. У порядку вжиття заходів досудового врегулювання спору 14.11.2022 року позивачем було направлено відповідачу претензію з вимогою погасити протягом місяця заборгованість у добровільному порядку. На момент подання позову заподіяну шкоду відповідач в добровільному порядку не відшкодував, відповіді на претензію не надав. Посилаючись на указані обставини, позивача просить стягнути з [PERSON] на користь держави 33\~218 грн. в рахунок відшкодування шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, відображеним у постанові Гадяцького районного суду Полтавської області від 07.06.2022 року по справі №526/793/22. Стислий виклад позиції відповідача Представник відповідач адвокат Борика О.О. подав відзив на позовну заяву, в якому просив у задоволенні позову відмовити повністю. Зазначає, що відповідач спіймав сіткою лише двох карасів і одного линка, загальною вагою близько 0,5 кг, про що і було зазначено у документах, він підписав все, що йому вказав інспектор, оскільки останній йому погрожував. Також у позовній заяві не вказане конкретно місце вчинення правопорушення, додані до позову копії документів є неналежної якості, про розгляд справи Гадяцьким районним судом Полтавської області відповідача не було повідомлено, його вину у скоєнні адміністративного правопорушення не було встановлено. Також була порушена підсудність розгляду справи про адміністративне правопорушення, оскільки на момент розгляду справи Гадяцьким районним судом Тростянецький районний суд вже відновив свою роботу. Крім того, сторона відповідача вважає, що матеріали сфабриковано, оскільки зазначено вагу виловленої риби, яка не відповідає дійсності, а позивач є неналежним, оскільки не вказано, що водойма знаходиться у його власності. Також, на думку представника відповідача, незрозуміло статус посадової особи, якою складено протокол та додатки до нього, не вказано за якими критеріями визначали вид риби. Всупереч законодавства об`єкти водних біоресурсів були передані на зберігання відповідачу, а не конфісковані. Надані до позовної заяви копії не завірені належним чином, не надано документів, які б підтверджували повноваження посадової особи, яка підписала позовну заяву, підписувати такі позови. Свідків при підписанні протоколу відповідачем взагалі були відсутні. Процесуальні дії у справі та заяви (клопотання) учасників Ухвалою суду від 27.01.2023 року було відкрито провадження, вирішено здійснювати розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання. 16.02.2023 року представником відповідача подано відзив на позовну заяву. 03.03.2023 року представником позивача подано відповідь на відзив. Протокольною ухвалою суду 03.04.2023 року розгляд справи відкладено за клопотанням представника позивача. Ухвалою суду від 09.06.2023 задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів, клопотання представника відповідача про витребування доказів залишити без задоволення. Протокольною ухвалою суду від 04.07.2023 року клопотання представника позивача про приєднання додаткового доказу залишено без задоволення, яке подано без дотримання вимог процесуального закону Представником позивача 30.08.2023 подано заяву про виклик свідків Протокольною ухвалою суду від 30.08.2023 судовий розгляд відкладено для виклику свідків та повторного витребування матеріалів справи з Гадяцького районного суду Полтавської області Протокольною ухвалою суду від 02.10.2023 відкладено судовий розгляд у зв`язку з неотриманням судом витребуваної справи №526/793/22 Фактичні обставини,\~установлені\~судом\~та\~зміст\~спірних\~правовідносин Судом установлено, що 22.02.2022 року відносно [PERSON] провідним державним інспектором відділу охорони Сумського рибоохоронного патруля Марченком Юрієм Івановичем складено протокол про адміністративне правопорушення № 002513/107 за частиною 4 статті 85 КУпАП (а.с.5-7). З матеріалів справи № 526/793/22, копії яких надані Гадяцьким районним судом Полтавської області, установлено, що в указаному протоколі № 002513/107 від 22.02.2022 зазначено, що громадянин [PERSON] близько 13 год. 00 хв. 22.02.2022 року на ставку «Заросший», що біля с.Жигайлівка Охтирського району Сумської області Боромлянської СТГ, ловив рибу забороненим знаряддям, виготовленим із промислового сіткоснастевого матеріалу сіткою з ліски. Упіймав 20 карасів сріблястих та 1 лина загальною вагою 0,5 кг, заподіявши збитки рибному господарству України на суму 33218 грн., порушивши пункт 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, тобто здійснив грубе порушення, відповідальність за яке передбачено частиною 4 статті 85 КУпАП. Указаний протокол підписано [PERSON] , в ньому указані його пояснення, за змістом яких він не заперечує, викладені у протоколі обставини. Крім того, державним інспектором відділу охорони Сумського рибоохоронного патруля Марченком Юрієм Івановичем складені Опис-оцінка знарядь лову, вилучених у відповідача - сітка з ліски довжиною 30 метрів, висота 150 см, розмір клітки 30х30мм. Відповідно до Приймального акту № 10/22 від 22.02.2022 указана сітка, яка була вилучена у [PERSON] була прийнята на зберігання на склад Сумського рибохоронного патруля (вул.Першотравнева, 29 у м.Суми). Згідно з Описом об`єктів лову у [PERSON] 22.02.2022 було вилучено 20 штук сріблястих карасів та 1 лин загальною вагою 0,5 кг, які за розпискою були передані на зберігання відповідачу. Постановою судді Гадяцького районного суду Полтавської області від 07.06.2022 року провадження у справі відносно [PERSON] за частиною 4 статті 85 КУпАП закрито на підставі пункту 7 статті 247 КУпАП у зв`язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності (а.с.9). Постановою Полтавського апеляційного суду від 24.08.2023 року апеляційна скарга представника [PERSON] адвоката Борики О.О. була залишена без задоволення, а постанова судді Гадяцького районного суду Полтавської області від 07.06.2022 року без змін. Відповідно до Розрахунку розміру шкоди, заподіяної [PERSON] внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 002543 від 22.02.2022, шкода від незаконного добування 20 карасів сріблястих незалежно від розміру та ваги 31620 грн. (1581 грн. х 20 шт), а від незаконного добування лина - 1598 грн. (1598 грн х 1 шт). 14.11.2022 року відповідачу засобом поштового зв`язку направлено претензію з пропозицією добровільно відшкодувати шкоду в загальній сумі 33218 грн. (а.с.9а,10). Мотиви, з яких виходить суд та застосовані норми права Відповідно до частини другої статті 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди. Згідно\~із статтею 66 Конституції України\~кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування (стаття 22 ЦК України). Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Згідно з частинами першою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. У\~частині першій статті 81 ЦПК України закріплено загальне правило розподілу обов`язків з доказування, а саме кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків наявності підстав звільнення від доказування. Конкретні доказові презумпції передбачені нормами матеріального права. Так, особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини. Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги. У цій\~справі Державне\~агентство\~меліорації та\~рибного\~господарства\~України посилається\~на заподіяння\~шкоди рибному\~господарству \~внаслідок вчинення\~ відповідачем\~правопорушення,\~яке передбачено\~частиною четвертою\~статті 85\~КУпАП - Порушення правил рибальства. Пунктом\~3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених\~наказом Державного комітету рибного господарства України №\~19 від 15 лютого\~1999\~року, які діяли на час виникнення спірних правовідносин (22.02.2022 року) визначено, що забороняється лов водних живих ресурсів, зокрема: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм; без наявності відповідних документів, що дають право на здійснення лову в окремих водоймах. Відповідно до частини першої\~статті 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»\~водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених\~Конституцією\~України\~та законами України. Статтею 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»\~встановлено, що посадові особи органів рибоохорони мають повноваження: - визначати розмір збитків, завданих рибному господарств, за затвердженими таксами та методиками; - складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; - подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до\~статті 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»\~шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.\~\~ Крім того, у\~Законі України «Про тваринний світ»\~передбачено, що: об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього\~Закону, є:\~\~дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби\~та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі (абзац другий частини першої статті 3); громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок\~порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу (абзац п`ятий частини другої статті 10); відповідальність\~за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи,\~винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу\~з природного середовища (абзац четвертий частини другої статті 63). Повертаючись до обставин цієї справи, слід зазначити, що вина [PERSON] у вчиненні адміністративного правопорушення, яке передбачено частиною 4 статті 85 КУпАП і полягало у незаконному добуванні 22.02.2022 забороненим знаряддям лову 20 карасів та 1 лина на ставку біля с.Жигайлівка, установлена постановою судді Гадяцького районного суду Полтавської області від 07.06.2022 року у справі № 526/793/22, яка залишена без змін постановою Полтавського апеляційного суду від 24.08.2023 року. В указаній постанові апеляційного суду під час оцінки доводів апеляційної скарги вказано, що для закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення з підстав закінчення строків, передбачених статтею 38 КУпАП можливо лише за умови установлення факту вчинення особою протиправної дії або бездіяльності, що підпадають під визначені законом ознаки адміністративного правопорушення. Обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом (частина 4 статті 82 ЦПК України). Згідно із висновком Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду, викладеним у постанові від 05 вересня 2019 року в справі\~\~№ 234/16272/15-ц (провадження № 61-31395сво18), при розгляді справи про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду у справі про адміністративне правопорушення, ця постанова обов`язкова для суду з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Отже, при розгляді цієї справи, яка стосується цивільно-правових наслідків дій [PERSON] , стосовно якого ухвалено постанову Гадяцького районного суду Полтавської області від 07.06.2022 року у справі № 526/793/22, якою провадження у справі не було закрито з підстав відсутності події і складу адміністративного правопорушення, а закрито з нереабілітуючих підстав, указана постанова враховується судом як обов`язкова з тих питань, що [PERSON] вчинив дії з вилову риби 22.02.2022 року на ставку «Заросший», що біля с.Жигайлівка Охтирського району Сумської області Боромлянської СТГ забороненим знаряддям, виготовленим із промислового сіткоснастевого матеріалу сіткою з ліски, у результаті чого упіймав 20 карасів сріблястих та 1 лина загальною вагою 0,5 кг. Крім того, факт вчинення відповідачем цих дій підтверджується наданим позивачем відеозаписом на оптичному диску, на якому зафіксовано його викриття державним інспектором Марченко О.І. на місці вилову разом із забороненим знаряддям. На відеозаписі [PERSON] не заперечував факт ловлі риби. Кількість та види риб, які незаконно вилучив відповідач з природного середовища із застосування заборонених знарядь лову, крім постанови Гадяцького районного суду Полтавської області від 07.06.2022 року у справі № 526/793/22 та матеріалів цієї справи підтверджується показаннями допитаних свідків. Допитаний як свідок провідний державний інспектор Сумського рибоохоронного патруля [PERSON] показав, що під час здійснення рейду на території Боромлянської громади поблизу с.Жигайлівка 22.02.2022 виявлений був чоловік, який витрушував сітку. Коли підійшли до нього у нього була вилучена риба та сітка. [PERSON] є іхтіологом за освітом та визначив види вилученої риби, зокрема, було 20 сріблястих карасів та один лин. Лин і линок є одним і тим же видом риби. Свідок [PERSON] суду показав, що брав участь у рейді, який проводив інспектор Марченко О.І. Коли 22.02.2022 за два дні до початку війни під`їхали до с.Жигайлівка і почали оглядати водойми з бінокля, то [PERSON] побачив чоловіка з сітками. Коли підійшли до нього, то при ньому були знаряддя лову. Потім висипали біля машини патруля рибу, виловлену чоловіком. Рахували її та зважували. Були карасі та линок. Зважували на кантері. [PERSON] , з усім погодився, риба залишилась у нього. Розмір шкоди, який розрахований позивачем відповідає вимогам постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 №1209. Доводи сторони відповідача про те, що до позовної заяви не надано документів, які б підтверджували повноваження посадової особи, яка підписала позовну заяву, підписувати такі позови, копії не завірені належним чином, спростовуються матеріалами справи. Відповідно до п. 4 Положення про Державне агентство меліорації та рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету міністрів України № 895 від 30.09.2015, Держрибагентство відповідно до покладених на нього завдань, окрім іншого, здійснює державний нагляд (контроль) у галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів у виключній (морській) економічній зоні України, територіальному морі, внутрішніх водоймах України та у водах за межами юрисдикції України щодо рибальських суден, що плавають під Державним Прапором України, відповідно до міжнародних договорів України, а також контролює діяльність територіальних органів Держрибагентства. Пунктом 7 зазначеного Положення передбачено, що Держрибагентство (орган рибоохорони) здійснює свої повноваження безпосередньо, а також через утворені в установленому порядку територіальні органи (органи рибоохорони). Зважаючи на викладене, Держрибагентство є органом, уповноважений державою здійснювати функції контролю за використанням та охороною рибних запасів, у тому числі вживати заходи до відшкодування шкоди, завданої внаслідок незаконного вилову риби у внутрішніх водоймах України. Позовну заяву Державного агентства меліорації та рибного господарства України у цій справі підписано Начальником управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області Непочатовим О. До позовної заяви на підтвердження повноважень Непочатова О. представляти інтереси Державного агентства меліорації та рибного господарства України додано копію Положення про Управління Державного агентства рибного господарства у Сумській області, яке затверджено наказом від 15.07.2016 № 229 (зі змінами), а також Довіреність від 13.12.2022 № 99-Д, яка видана т.в.о. Голови Державного агентства меліорації та рибного господарства України Клименком І.М. Пункти 7.4, 14 указаного Положення разом з Довіреністю від 13.12.2022 № 99-Д, якою Непочатова О.М. уповноважено представляти інтереси Державного агентства меліорації та рибного господарства України підтверджують повноваження Непочатова О.М. діяти від імені позивача в судах згідно з частиною четвертою статті 58 ЦПК України. Додані до позовної заяви копії матеріалів засвідчені належним чином. Отже, на підставі досліджені судом доказів суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову та стягнення з [PERSON] 33218 грн. шкоди, заподіяної незаконним добуванням водних біоресурсів. На підставі викладеного та

Outcome: approved