Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-01 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до Південного відділу державної виконавчої служби у місті Кам`янське Кам`янського району Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), треті особи: [PERSON] , Державне підприємство «СЕТАМ», Приватний нотаріус Кам`янського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Кір`як Катерина Анатоліївна, [PERSON] , про визнання недійсними електронних торгів, протоколу №557741 проведення електронних торгів від 25.10.2021 року, акту про проведені електронні торги від 27.10.2021 року, свідоцтва про право власності про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів №2656 від 29.10.2021 року та скасування запису про право власності №44735640. В обґрунтування позовних вимог вказав, що йому на праві власності на підставі договору дарування квартири від 07.12.2017 року, належить двокімнатна квартира, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Постановою від 05.11.2015 року було відкрито виконавче провадження по примусовому виконанню виконавчого листа №2-457 від 31.01.2006 року, виданого Заводським районним судом м.Дніпродзержинська про стягнення з нього аліментів в розмірі 1/4 частини з усіх видів доходів, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку на утримання сина [PERSON] , [INFO] , до його повноліття на користь [PERSON] , починаючи з 23.11.2005 року. Зазначена постанова в АСВП не міститься. Сума боргу за даним виконавчим провадженням за розрахунком старшого державного виконавця станом на 30.06.2021 року складає 171490,05 грн. Із вказаною сумою боргу він категорично не згоден. 29.10.2021 року до його квартири приїхали невідомі люди разом з поліцією та почали виламувати вхідні двері. На той момент в зазначеній квартирі знаходилися його особисті речі, побутова техніка та інші матеріальні цінності. Серед цих людей була [PERSON] , яка назвалася новою власницею квартири та пояснила, що придбала квартиру на електронних торгах 25.10.2021 року, однак жодних документів на підтвердження цього факту йому надано не було. Про проведення електронних торгів щодо продажу його квартири станом на 29.10.2021 року йому відомо не було. В той же день, він звернувся до Південного ВДВС із заявою про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження та йому стало відомо, що Південним ВДВС було реалізовано належне йому на праві власності нерухоме майно шляхом проведення електронних торгів від 25.10.2021р. 10.08.2021р. для підготовки реалізації арештованого майна та визначення його оціночної вартості ФОП [PERSON] був виготовлений звіт про оцінку майна, з яким він ознайомлений не був та був позбавлений можливості оскаржити його. Також, після ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження, йому стало відомо, що 25.10.2021 року відбулися електронні торги з реалізації його квартири та 27.10.2021 року державним виконавцем було складено акт про проведені електронні торги, переможцем яких стала [PERSON] 29.10.2021 року приватним нотаріусом Кір`як К.А. на підставі акту про проведення електронних торгів від 27.10.2021р., було видано свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, серія та номер 2656, виданий 29.10.2021 та здійснено запис про право власності за №44735640 за [PERSON] . Вважає проведені електронні торги незаконними та такими, що повинні бути визнані недійсними в зв`язку з численними порушеннями чинного законодавства. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала повністю та просила їх задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечувала з підстав, викладених у відзиві на позов. Зазначила, що в матеріалах виконавчого провадження міститься розписка боржника [PERSON] про обов`язок сплати аліментів та він попереджений про кримінальну відповідальність за ст. 164 КК України за ухилення від сплати аліментів. Окрім того, [PERSON] був ознайомлений особисто під підпис з постановою про опис та арешт майна (коштів) боржника. Також, звіт про оцінку майна боржника було надіслано [PERSON] для ознайомлення поштою. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Державним виконавцем відповідно до вимог законодавства, 26.08.2021 майно, а саме квартира за адресою: [ADDRESS] , передано на реалізацію через електронні торги ДП «Сетам». Відповідно до протоколу про проведення електронних торгів за №557741 від 25.10.2021р., майно реалізовано на електронних торгах за ціною 170639,00 грн., переможцем торгів є [PERSON] 29.10.2021 року на прийом до державного виконавця з`явився [PERSON] , якому було повідомлено, що квартира за адресою: [ADDRESS] , відповідно до протоколу про проведення електронних торгів за №557741 від 25.10.2021р.реалізована та надано копію, але останній відмовився отримати документи, про що було складено акт. Просить відмовити в задоволенні позову. Третя особа [PERSON] в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позовних вимог та просила відмовити в їх задоволенні. Представник третьої особи ДП «Сетам», в судове засідання не з`явився. Просили розглядати справу без їх участі. Проти позовних вимог заперечували з підстав, викладених у відзиві на позов. Третя особа приватний нотаріус Кір`як К.А. в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Про поважні причини неявки суду не повідомила. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи без її участі. Просила вирішити питання на розсуд суду. Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, дійшов до наступного висновку. Кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (ч.1 ст.4 ЦПК України). Згідно із статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Статтею 263\~ЦПК України передбачено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні. Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч.1 ст. 80 ЦПК України). В судовому засіданні встановлені наступні обставини. [PERSON] на праві власності на підставі договору дарування квартири від 07.12.2017 року, належить двокімнатна квартира, що розташована за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією договору дарування, посвідченого приватним нотаріусом Кам`янського міського нотаріального округу Красношлик Л.Л., зареєстрованого в реєстрі за №1296. Постановою від 05.11.2015 року було відкрито виконавче провадження по примусовому виконанню виконавчого листа №2-457-2006 від 31.01.2006 року, виданого Заводським районним судом м. Дніпродзержинська про стягнення з [PERSON] аліментів в розмірі 1/4 частини з усіх видів доходів, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку на утримання сина [PERSON] , [INFO] , до його повноліття на користь [PERSON] , починаючи з 23.11.2005 року. Постановою державного виконавця Південного відділу державної виконавчої служби у місті Кам`янське Кам`янського району Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) від 20.07.2021 року, було накладено арешт на майно (кошти) боржника, а саме: квартиру за адресою: [ADDRESS] (т.1 а.с.30). Постановою державного виконавця від 30.07.2021 року було призначено суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання ФОП [PERSON] та зобов`язано надати письмовий висновок, звіт про оцінку майна з питань визначення вартості арештованого майна, а саме: двокімнатної квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] (т.1 а.с.31-32). Як вбачається із копій, наданих позивачем, в матеріалах справи наявна заявка начальника Південного ВДВС Юлії Ніколайчик від 20.08.2021 року на реалізацію в СЕТАМ 3/8 частини квартири за адресою: [ADDRESS] по ВП №42187221 (т.1 а.с.33-35). Також, в матеріалах справи в додатках до відзиву на позов від ДП «СЕТАМ», наявна заявка начальника Південного ВДВС Юлії Ніколайчик від 20.08.2021 року на реалізацію в СЕТАМ квартири за адресою: [ADDRESS] по ВП №17718719 (т.1 а.с.71-73). Оцінку вказаного майна здійснював ФОП [PERSON] та вартість квартири складала 256600,00 грн. Згідно протоколів проведення електронних торгів №553405 від 15.09.2021р. та №555635 від 05.10.2021р., перші та другі електронні торги зазначеного майна не відбулися через відсутність учасників. 25.10.2021 року ДП «СЕТАМ» організатором торгів в межах виконавчого провадження №17718719 було проведено електронні торги з реалізації арештованого майна через систему електронних торгів. Реалізовано двокімнатну квартиру за адресою: [ADDRESS] , за ціною 179620,00 грн., визначено переможця торгів: [PERSON] (учасник 1). За результатами проведених електронних торгів з реалізації арештованого майна через систему електронних торгів було оформлено протокол № 557741 від 25.10.2021 року (т.1 а.с.39-40) та старшим державним виконавцем Геза А.С. було видано акт про проведені електронні торги від 27.10.2021 року (т.1 а.с. 41-42). Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №282155887 від 01.11.2021 року, приватним нотаріусом Кам`янського районного нотаріального округу Кір`як К.А. 29.10.2021 року було видано на ім`я [PERSON] свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів №2656 (т.1 а.с.43). Статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. У статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованого Законом України від 17.07.1997р. №475/97-ВР зазначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Частиною 1 ст. 15 ЦК України передбачене право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Судовий захист повинен бути повним та відповідати принципу процесуальної економії, тобто забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту. Такі висновки сформульовані в п.63 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020р. у справі № 910/3009/18 (провадження № 12-204гс19), п.50 постанови Великої Палати Верховного Суду від 02.02.2021р. у справі № 925/642/19 (провадження № 12-52гс20). Відповідно до ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження», виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень інших органів (посадових осіб) сукупність дій, визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Відповідно до ч.1, ч.2 ст.61 Закону України «Про виконавче провадження», реалізація арештованого майна здійснюється шляхом проведення електронних аукціонів або за фіксованою ціною. Реалізація за фіксованою ціною застосовується щодо майна, оціночна вартість якого не перевищує 30 мінімальних розмірів заробітної плати. Реалізація за фіксованою ціною не застосовується до нерухомого майна, об`єктів незавершеного будівництва, майбутніх об`єктів нерухомості, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден незалежно від вартості такого майна. Порядок проведення електронних аукціонів визначається Міністерством юстиції України. Відповідно до ч.1 ст. 650 ЦК України, особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства. Відповідно до ч.4 ст. 656 ЦК України, до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. З аналізу змісту ч.1 ст. 650, ч.1 ст. 655 та ч.4 ст. 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами договору купівлі-продажу є продавець і покупець. Частиною 1 ст. 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Відповідно до ч.3 ст. 215 ЦК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин). Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акту проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином, який може визнаватися недійсним у судовому порядку. Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину. Правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016р. №2831/5, який діяв на час проведення оспорюваних електронних торгів. Згідно з Порядком електронні торги - продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. У постанові Верховного Суду України від 06.04.2016р. по справі № 3-242гс16 зроблено висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. У постанові Верховного Суду України від 29.11.2017р. у справі № 668/5633/14-ц також викладено правовий висновок, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 18.11.2015р. у справі № 6-1884цс15, від 25.11.2015р. у справі № 6-1749цс15, від 13.04.2016р. у справі № 6-2988цс15, від 29.06.2016р. у справах № 6-370цс16 та № 6-547цс16. Частиною 5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом. Так, з матеріалів справи вбачається, що 10.08.2021 року ФОП [PERSON] було складено висновок про вартість майна, а саме квартири за адресою: [ADDRESS] , з метою проведення оцінки арештованого майна для подальшої примусової реалізації з відкритих торгів (т.1 а.с.36). У Висновку зазначено, що він є невід`ємною частиною звіту №0908.4/21 від 10.08.2021 року про оцінку вартості майна, і розглядатися окремо не може. Однак, в матеріалах справи сам Звіт №0908.4/21 від 10.08.2021 року про оцінку вартості майна, відсутній. Окрім того, в порушення чинного законодавства, позивач [PERSON] не був ознайомлений з результатами визначення вартості майна, а отже був позбавлений можливості оскаржити зазначений висновок про вартість майна. Відповідно до розділу IV наказу Міністерства юстиції України №2432/5 від 05.08.2016 року «Про затвердження Положення про автоматизовану систему виконавчого провадження» (далі - Положення), виконавцем до Системи обов`язково вносяться відомості про проведення всіх виконавчих дій та прийняття процесуальних рішень. До Системи в обов`язковому порядку вносяться також відомості про всі документи, отримані на запит виконавця, заяви сторін виконавчого провадження, відповіді на них та їх скановані копії. Відомості про проведення виконавчих дій вносяться до Системи одночасно з виготовленням документа, на підставі якого вчиняється виконавча дія, або одночасно з виготовленням документа, яким оформлюється проведення виконавчої дії. У разі здійснення виконавчої дії за межами органу державної виконавчої служби (офіса приватного виконавця) відомості про таку дію вносяться до Системи не пізніше наступного робочого дня після її проведення. Постанови виконавця, а також інші документи виконавчого провадження виготовляються за допомогою Системи відповідно до шаблонів документів, переданих адміністратору Системи структурним підрозділом Міністерства юстиції України, що забезпечує реалізацію державної політики у сфері організації примусового виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб). Виготовлення постанов та інших документів виконавчого провадження не в Системі забороняється. У разі тимчасової відсутності доступу до Системи (через перебої в електропостачанні тощо), як виняток, допускається виготовлення документів виконавчого провадження без використання Системи з подальшим обов`язковим внесенням таких документів до системи в день усунення причин, що перешкоджали доступу до неї. Згідно до розділу ІІ Положення, вхідна кореспонденція, в тому числі виконавчі документи, приймається й опрацьовується відповідальною особою органу державної виконавчої служби (приватним виконавцем, помічником або відповідальною особою приватного виконавця) і реєструється у Системі в день її надходження, крім виконавчих документів, виданих у формі електронних документів, реєстрація яких здійснюється у Системі автоматично. У разі наявності технічних підстав, що унеможливлюють роботу Системи, реєстрація вхідної кореспонденції здійснюється невідкладно після відновлення функціонування Системи. Вихідна кореспонденція органів державної виконавчої служби (приватного виконавця), в тому числі документи виконавчого провадження, підлягає реєстрації у Системі. Дата реєстрації та вихідний номер документа, що є номером за порядком у відповідному році, формуються Системою автоматично. За даними про зареєстрований вихідний документ Системою формується журнал реєстрації вихідної кореспонденції. За необхідності (у разі внесення відомостей до Системи) ці дані переносяться Системою до розносної книги для місцевої кореспонденції та списку згрупованих поштових відправлень. Внесення змін, видалення реєстраційних даних вхідної та вихідної кореспонденції, у тому числі виконавчих документів, не допускаються, крім випадків виправлення технічних помилок, описок чи доповнення реєстраційних даних відомостями, отриманими під час проведення виконавчих дій, про що виноситься відповідна постанова. Зміни та видалення реєстраційних даних фіксуються та зберігаються Системою автоматично. Виконавчий документ, що реєструється в Системі, підлягає обов`язковому скануванню (крім виконавчих документів, виданих у формі електронних документів). Позивачем [PERSON] ідентифікатор доступу до АСВП було отримано лише 29.10.2021 року, що підтверджується копією його заяви від 29.10.2021 року (т.1 а.с.29). Як вбачається зі скріншотів, які наявні в матеріалах справи, відповідачем було порушено норми Положення щодо реєстрації документів в АСВП, та лише 01.11.2021 року в АСВП були внесені документи, що стосуються оформлення та організації електронних торгів, а саме: постанова про опис та арешт майна від 20.07.2021; акт д/в від 29.10.2021; заявка на реалізацію від 20.08.2021 № 03/13.16-34/31913; реєстр відправлення поштової кореспонденції постанови про опис та арешт майна; реєстр відправлення поштової кореспонденції боржнику виклику від 13.07.2021; довідка про склад сім`ї за адресою [ADDRESS] від 08.07.2021; запит д/в про склад сім`ї, інформація щодо нерухомого майна за адресою [ADDRESS] , довідка про склад сім`ї за адресою 9-го Травня, 12,40 від 08.07.2021; довідка про склад сім`ї, інформація відносно нерухомого майна за адресою [ADDRESS] від 08.07.2021; запит до БТІ про надання технічної документації від 16.03.2021 № 9868; акт виходу ДВ від 12.03.2021; протокол про проведені електронні торги від 15.09.2021 № 553405; протокол про проведення 2-х електронних торгів від 05.10.2021 № 555635; протокол про проведення 3-х електронних торгів від 25.10.2021 № 557741 від 25.10.2021; висновок про вартість майна від 10.08.2021; реєстр відправлення акту про проведені електронні торги від 28.10.2021; реєстр відправлення висновку про вартість майна від 12.08.2021. Таким чином, матеріалами справи підтверджується, а представником відповідача не спростований той факт, що всі документи, які стосуються оформлення та організації електронних торгів були внесені відповідачем до АСВП з порушеннями, що, в свою чергу, позбавило сторін виконавчого провадження своєчасно ознайомитись з ними. Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову. Стягнення за виконавчими документами звертається в першу чергу на кошти боржника у національній та іноземній валютах, інші цінності, у тому числі на кошти на рахунках боржника у банках та інших фінансових установах. У разі відсутності у боржника коштів та інших цінностей, достатніх для задоволення вимог стягувача, стягнення невідкладно звертається також на належне боржнику інше майно, крім майна, на яке згідно із законом не може бути накладено стягнення. Звернення стягнення на майно боржника не зупиняє звернення стягнення на кошти боржника. Боржник має право запропонувати види майна чи предмети, які необхідно реалізувати в першу чергу. Черговість стягнення на кошти та інше майно боржника остаточно визначається виконавцем. Як вбачається з матеріалів виконавчого провадження, наданих відповідачем, 20.07.2021 року державним виконавцем було винесено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника, якою було накладено арешт одразу на майно, а саме квартиру за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до ст.20 Закону України «Про виконавче провадження», для з`ясування та роз`яснення питань, що виникають під час здійснення виконавчого провадження і потребують спеціальних знань, виконавець виносить постанову про залучення експерта або спеціаліста (кількох експертів або спеціалістів), а для проведення оцінки майна - суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання. Експерт або спеціаліст зобов`язаний надати письмовий висновок, а суб`єкт оціночної діяльності - суб`єкт господарювання письмовий звіт з питань, що містяться в постанові протягом 15 робочих днів з дня ознайомлення з постановою виконавця. Копії матеріалів виконавчого провадження, надані відповідачем, не містять письмового звіту про оцінку вартості майна. Так, 10.08.2021 року ФОП [PERSON] було складено висновок про вартість майна, а саме квартири за адресою: [ADDRESS] , з метою проведення оцінки арештованого майна для подальшої примусової реалізації з відкритих торгів, у якому зазначено, що він є невід`ємною частиною звіту №0908.4/21 від 10.08.2021 року про оцінку вартості майна, і розглядатися окремо не може. Однак, в матеріалах справи сам Звіт №0908.4/21 від 10.08.2021 року про оцінку вартості майна, відсутній, що не відповідає вимогам ч.3 ст.20 Закону України «Про виконавче провадження». Матеріали виконавчого провадження, надані відповідачем, не містять доказів того, що державний виконавець чи оцінювач зверталися до позивача з вимогою забезпечити доступ оцінювача до об`єкта оцінювання. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що оцінка спірного нерухомого майна була проведена з порушенням норм чинного законодавства. Відповідно до правового висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 10.08.2021р. у справі № 461/4240/17, оцінка майна без огляду майна, що підлягає оцінці, без наведення пояснень про неможливість особистого огляду об`єкта оцінки, обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки, здійсненої без особистого огляду, є безумовною підставою для визнання незаконними дій державного виконавця з проведення оцінки майна, а також визнання оцінки такою, що не підлягає застосуванню. Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного суду від 16.12.2019р. у справі № 211/2171/15-ц, від 07.04.2021р. у справі № 753/3055/18, від 27.02.2023р. у справі №755/6058/20. Крім того, висновок про вартість майна від 10.08.2021 року, який був внесений до АСВП 12.08.2021 року, не направлявся позивачу [PERSON] . Згідно п.3 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна, виконавець у строк не пізніше 5 робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами 3-16 п. 2 цього розділу. Відповідачем не спростовано тієї обставини, що позивач не був ознайомлений з результатами оцінки арештованого майна, проведеної суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] , тому у державного виконавця не було підстав для подання заявки на реалізацію арештованого майна, а саме квартири за адресою: [ADDRESS] . Судом встановлено, що АСВП не містить даних про передачу державним виконавцем заявки від 20.08.2021 року на реалізацію в СЕТАМ майна, а саме спірної квартири, шляхом проведення електронних торгів. Така заявка була внесена до АСВП лише 01.11.2021 року, тобто після звернення [PERSON] до відповідача. Згідно п.4 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна, після повного розрахунку переможця за придбане майно на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує оплату додаткової винагороди за організацію та проведення електронних торгів, виконавець протягом 5 робочих днів складає акт про проведені електронні торги. З матеріалів справи вбачається, що за результатами проведених електронних торгів з реалізації арештованого майна через систему електронних торгів арештованого майна (СЕТАМ) було оформлено протокол № 557741 від 25.10.2021 року, відповідно до якого переможцем електронних торгів стала [PERSON] . Відповідно до п.6 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна, підписаний та скріплений печаткою приватного виконавця або затверджений начальником відділу державної виконавчої служби акт виконавець видає та надсилає до особистого кабінету переможця електронного аукціону не пізніше наступного робочого дня з дня його затвердження, про що повідомляє Організатора через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби. Копія акта надсилається стягувачу, боржнику та через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) Організатору. За результатами проведених електронних торгів старшим державним виконавцем А.Гезою було видано акт про проведені електронні торги від 27.10.2021 року, копія якого позивачу не була надіслана. Суд не може прийняти як належні та допустимі докази направлення позивачу копії акту про проведення електронних торгів реєстр на відправлення рекомендованої кореспонденції від 28.10.2021р. та чеки Укрпошти від 28.10.2021р. на ім`я [PERSON] , оскільки в них відсутні відомості, що саме направлялось позивачу. Відповідно до практики ЄСПЛ, втрата житла є найбільш крайньою формою втручання у право на повагу до житла. Концепція «житла» має першочергове значення для особистості людини, самовизначення, фізичної та моральної цілісності, підтримки взаємовідносин з іншими, усталеного та безпечного місця в суспільстві. Враховуючи, що виселення є серйозним втручанням у право особи на повагу до її житла, Суд надає особливої ваги процесуальним гарантіям, наданим особі в процесі прийняття рішення. Зокрема, навіть якщо законне право на зайняття приміщення припинено, особа вправі мати можливість, щоб співрозмірність заходу була визначена незалежним судом у світлі відповідних принципів статті 8 Конвенції. Відсутність обґрунтування в судовому рішенні підстав застосування законодавства, навіть якщо формальні вимоги було дотримано, може серед інших факторів братися до уваги при вирішенні питання, чи встановлено справедливий баланс заходом, що оскаржуються (KRYVITSKA AND KRYVITSKYY v. UKRAINE, № 30856/03, § 41, 44 ЄСПЛ, від 02.12.2010 року) (постанова ВС від 03.11.2021 у справі № 640/15036/18). Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Враховуючи вищевикладене, зважаючи на багаточисленні порушення з боку Відповідача норм чинного законодавства при організації та проведенні електронних торгів, а також враховуючи правові наслідки для Позивача, які сталися внаслідок проведення зазначених торгів, суд дійшов до висновку про задоволення позовних вимог [PERSON] в частині визнання недійсними електронних торгів, протоколу №557741 проведення електронних торгів від 25.10.2021 року, акту про проведені електронні торги від 27.10.2021 року, свідоцтва про право власності про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів №2656 від 29.10.2021 року та скасування запису про право власності №44735640. Щодо витрат на професійну правничу допомогу. Згідно з ч.1, п.1 ч.3 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Згідно положень ч.1, ч.2 ст. 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою. Відповідно до частин 4-6 ст.137 ЦПК України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Відповідно до ст.\~30\~Закону України\~«Про адвокатуру\~і адвокатську\~діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. Таким чином, розмір витрат на оплату правничої допомоги визначається за домовленістю між стороною та особою, яка надає правничу допомогу. Витрати на правничу допомогу, які мають бути документально підтверджені та доведені, стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов`язаних із наданням правничої допомоги у конкретній справі (наприклад, складання позовної заяви, надання консультацій тощо). Склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правничої допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правничої допомоги, документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордеру, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). В матеріалах справи міститься Ордер на надання правничої допомоги адвоката Черненко Т.Б. та свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю на ім`я Черненко Т.Б. Однак, матеріали справи не містять доказів на підтвердження сплати послуг адвоката Черненко Т.Б. Також судом встановлено, що 15.03.2023 року між адвокатом Пипа А.О. та Шевченко Д.О. було укладено договір про надання правової допомоги №08/23, за умовами якого адвокат на підставі усного чи письмового звернення клієнта приймає зобов`язання з надання юридичної допомоги. Однак, матеріали справи не містять доказів на підтвердження сплати послуг адвоката Пипа А.О. Враховуючи вищевикладене, відшкодування витрат, пов`язаних з оплатою правничої допомоги не підлягає задоволенню. Задовольняючи частково позовну заяву, суд вважає, що з відповідача на користь позивача також підлягають стягненню понесені судові витрати, а саме судовий збір у розмірі 908,00 грн.

Outcome: partial