Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-29 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом про стягнення з [PERSON] 6905 грн. у відшкодування матеріальної шкоди та 10000 грн. моральної шкоди. Позовні вимоги мотивує тим, що вона є власником квартири [ADDRESS] та належить їй на підставі свідоцтв про право на спадщину за заповітом від 19.09.2001 року. Поверхом вище, в квартирі [ADDRESS] вищевказаного житлового будинку проживає відповідач [PERSON] 24.10.2022, в той час, коли позивача не було в дома, її квартиру було затоплено водою, з вини відповідача, що підтверджується актом комісії ТОВ «УК «Житло Сервіс Рівне» від 26.10.2022. Внаслідок затоплення були пошкоджені стіни та стеля на кухні квартири позивача, які потребують ремонту. Вартість понесених матеріальних збитків, що включає вартість матеріалів та відновлювального ремонту становить 6905 грн. Розмір завданої моральної шкоди позивач оцінює в 10000 грн. Добровільно відповідач не відшкодовує шкоду. Ухвалою суду від 12.01.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження, справу призначено до розгляду з викликом сторін. Ухвалою суду від 04.07.2023 року скасовано Заочне рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 15 лютого 2023 року ухвалене у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування майнової і моральної шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири. 19.07.2023 року відповідач подала відзив на позовну заяву, в якому просила відмовити в задоволенні позову, оскільки він є необґрунтованим та безпідставним. Вказує, що наведені позивачем обставинив позові та надані докази в доведення позовних вимог, жодним чином не вказують на їх обгрунтованість. Наданий позивачем Акт від 26.10.2022 року про залиття квартири, не може бути належним доказом, оскільки в акті вказано ймовірну причину затоплення квартири [ADDRESS] , являється несправність внутрішньо квартирних інженерних мереж та сантехнічного обладнання, відповідно вказане не може свідчити, що затоплення було спричинене саме відповідачем. Акт не підписаний відповідачем, адже йому не вручався, факт відмови від підпису не підтверджений свідками. Також невідповідність проявляється і в складі комісії ТОВ "Управлінська компанія "Житло Сервіс Рівне 1". В судовому\~засіданні представник\~позивача, позивач позовні\~вимоги підтримали\~в повному\~обсязі з\~підстав та\~мотивів,\~які наведені\~у позовній\~заяві, просили задоволити позов. Представник відповідача, відповідач в судовому засіданні в задоволенні позову просили відмовити, з підстав наведених у відзиві. Допитана в судовому засіданні в якості свідка відповідач [PERSON] суду пояснила, що 24.10.2022 року проснулася від стукоту в двері, коли відкрила двері сусідка [PERSON] почала розмахувати руками, кричала. Вона перевірила квартиру, і повідомила, що в її квартирі ніяких протікань немає, подзвонила в ЖЕК, на що вони відповіли що сьогодні не прийдуть. У ванній кімнаті були бутилки з водою, тому що в цей період часто відключали воду. А ще 24.10. включили опалення. Квартиру оглядав слюсар 25.10.22, зайшов подивився, сказав що нічого немає. Сусіди і раніше звинувачували її у затопленні, тому в них конфлікти. Вона викликала поліцію. \~ \~ \~ \~Допитана в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] суду пояснила, що вона є дочкою позивачки [PERSON] , разом з сім"єю проживають в квартирі [ADDRESS] . 24.10.2022 року готувала їжу на кухні, і побачила, що по стіні потекла вода зі стелі. Вода стікала по стінах, з люстри, в них підвісна стеля. Вона зателефонувала відразу чоловікові, тряпками почала закладати меблі. Побігла до сусідки [PERSON] , яка живе поверхом вище, вона сказала що у неї все нормально. Приїхала поліція, вана пояснила ситуацію. Чоловік викликав працівників ЖЕКу, дальше всім займався чоловік, працівники ЖЕКу оглядали їхню квартиру, [PERSON] у квартиру їх не впустила. Допитаний в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] суду пояснив, що він є зятем позивачки, разом з сім"єю проживають в квартирі [ADDRESS] . 24.10.2022 року близько 12 год. подзвонила дружина і повідомила, що зі стелі тече вода, він сказав дружині вимкнути світло, дружина ходила до сусідки. Коли приїхав додому, почав зривати підвісний потолок та викликав працівників ЖЕКу. Коли приїхали працівники ЖЕКу, два працівники оглядали їхню квартиру, потім піднялися в квартиру [PERSON] . Майстер сказав, що там було мокро. На наступний день він проплатив за Акт. На його думку це не опалення, тому що так швидко зупинити протікання не змогли б. Повідомив, що у 2007 році вони робили перепланування, у них в квартирі перенесена стіна між ванною і кухнею, щоб збільшити кухню, над місцем протікання знаходиться ванна кімната сусідки. Сусідка їх топить часто, це не вперше. Допитаний в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] суду пояснив, що працює у ТОВ "Управлінська компанія "Житло Сервіс Рівне 1", їх викликали на затоплення квартири [ADDRESS] . В квартиру поверхом вище їх спочатку не впустили, коли впустили побачив, що стояки були в належному стані, у ванній трохи була мокра підлога. З ним був зварювальник [PERSON] . У кухні розташована пральна машина, на кухні було сухіше. Водопостачання мережі були впорядку. Він був обмежений в часі власницею квартири, оглядав 2-3 хвилини. \~ \~ \~ \~Допитана в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] суду пояснила, що вона є дочкою відповідачки, про затоплення мама її повідомила по телефону, коли вона приїхала 25.10.22 з Києва, побачила синці на руці у мами. З сусідами у них конфлікти давно. \~ \~ \~ \~Допитаний в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] суду пояснив, що проживає у квартирі [ADDRESS] . Про затоплення знає зі слів [PERSON] . \~ \~ \~ \~Заслухавши сторони, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи і наявні в них докази, суд дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . Документів, що підтверджують право власності відповідача [PERSON] на квартиру [ADDRESS] , матеріали справи не містять, однак відповідач вказану обставину не спростовує. Відповідно до\~ст. 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до\~ст. 23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову та моральну шкоду передбачені нормами статей\~1166,\~1167 ЦК України, відповідно до яких шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Для настання деліктної відповідальності за статтями\~1166,\~1167 ЦК України\~необхідна наявність складу правопорушення, а саме: наявність шкоди; протиправна поведінка заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вина. Відсутність хоча б одного з таких елементів виключає відповідальність за заподіяння шкоди. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві шкоди, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Такі ж правові висновки підтримуються на даний час Верховним Судом, зокрема в постанові від 25 лютого 2019 року в справі № 466/4051/15-ц. Відповідно до\~ст. 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Характеристиками доказів є їх належність, достовірність, допустимість та достатність. Так, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ст. 77 - 80 ЦПК України). Відповідно до\~ст. 89 ЦПК України\~суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). За змістом частини шостої\~статті 81 ЦПК України\~доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно акту про залиття від 26.10.2022, складеного та підписаного членами комісії ТОВ «УК «Житло Сервіс Рівне»: майстер [PERSON] , слюсар-сантехнік [PERSON] , зварювальник [PERSON] , встановлено, що 24.10.2022 в будинку [ADDRESS] трапилося залиття. При обстеженні квартири [ADDRESS] було встановлено затікання стелі та стін на кухні. Стеля оздоблена вагонкою, стіни частково оздоблені плиткою, частково пофарбовані. При обстеженні квартири [ADDRESS] слюсарем-сантехніком було виявлено сліди води на кухні та у ванній кімнаті, решта членів комісії власник квартири [ADDRESS] не допустила у квартиру. Ймовірно причиною затоплення кв.48 являється несправність внутрішніх інженерних мереж та сантехнічного обладнання. Обстеження кв. [ADDRESS] здійснити належним чином не вдалося, бо власником не був наданий доступ. Житловий будинок на Директорії,5 знаходиться на обслуговуванні ТОВ «Управляюча компанія «Житло Сервіс Рівне 1», про що свідчить лист №44 від 25.05.2023 року згідно якого товариство повідомляє, що 24.10.2022 року о 11.45 год в телефонному режимі надійшло повідомлення від кв. [ADDRESS] про мкріння стелі в квартирі поверхом нижче. Цього ж дня о 11.30 год. в телефонному режимі надійшло повідомлення від кв. [ADDRESS] щодо затоплення квартирою поверхом вище. Негайно були відправлені працівники [PERSON] та [PERSON] за вказаною адресою. Під час обстеження було виявлено, що в кв. [ADDRESS] відбулося затікання стелі та стін кухні. Піднявшись в кв. [ADDRESS] працівників компанії фактично не було допущено до помешкання. 24.10.2022 року о 8.00 год майстер [PERSON] повторно прибула в кв. [ADDRESS] , на час обстеження внутрішньоквартирних витоків не виявлено. Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій»\~встановлено форму акту, який складається у разі залиття квартири (додаток № 4 до Правил). Згідно з вказаними Правилами акт складається комісією за участю представників організації, яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, та організації, яка обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення, представника будинку або будинкового комітету і затверджується начальником організації, яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб як від потерпілої, так і від винної сторін є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата його складання; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, що зазнала шкоди; прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, з вини якого сталося залиття; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акту присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність і у такому випадку в акті має бути зазначено, що такі особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин. Зазначені правові висновки викладені в постанові Верховного Суду від 19 лютого 2020 року в справі № 201/658/16-ц (провадження № 61-40389св18). В зв`язку із вищевикладеним суд звертає увагу, що акт про залиття складений у відсутності відповідача і не містить вказівок на те, чи було ознайомлено із вказаним документом власника квартири\~ [ADDRESS] . Також зі змісту акту про залиття не можна дійти беззаперечного висновку, що обставини події були повно та всебічно з`ясовані комісією при складанні акту і правильно встановлено причину залиття. Інших доказів вини відповідача, причинно-наслідкого звязку між наявними у квартирі позивача пошкодженнями та бездіяльністю відповідача, суду не подано. Клопотань щодо призначення експертизи для визначення причин пошкодження належної позивачу квартири та розміру матеріальної шкоди не було заявлено. Враховуючи вищевикладене, апеляційний суд не може вважати вказані акти належними, допустимими та достовірними доказами в розумінні\~ст. 77 - 80 ЦПК України, які містять вичерпну інформацію про предмет спору. Суд враховує, що зазмістом статті 1066 ЦК України відсутність вини має доводити особа, яка завдала шкоди, разом із тим, у даному випадку факт завдання шкоди саме відповідачем не встановлений. Саме лише розташування квартири відповідача над квартирою позивача не є беззаперечним доказом вини відповідача в залитті та локалізації причин залиття саме в його квартирі. Отже, позивачем не доведено належними та допустимими доказами факт спричинення йому матеріальної шкоди внаслідок незаконних дій чи бездіяльності відповідача. Суд не може прийняти наданий позивачем на підтвердження завданої їй матеріальної шкоди внаслідок затоплення квартири [ADDRESS] кошторис вартості ремонтних робіт як належний доказ, оскільки вказаний кошторис не містить інформації про об`єкт, щодо якого визначено вартість ремонтних робіт та дати складання кошторису. Крім того, не зрозуміло з яких даних щодо обсягу пошкодження квартири виходив виконавець при складанні кошторису, оскільки відомостей про обсяг необхідного ремонту матеріали справи не містять. Оскільки позивач не довела наявність завданої їй внаслідок затоплення квартири шкоди, підстави для застосування норм\~ст.1166 ЦК України\~відсутні, а тому в задоволенні позовної вимоги про стягнення з відповідача [PERSON] матеріальної шкоди в сумі 6905 грн належить відмовити. Пред`являючи вимогу про стягнення з відповідача [PERSON] в рахунок відшкодування моральної шкоди 10000 грн, позивач в позовній заяві покликається на те, що така шкода завдана внаслідок затоплення належної їй на праві власності квартири та виразилась в нервовому стресі, душевних стражданнях, порушенні звичного способу життя, докладанні додаткових зусиль для його нормалізації, погіршення стану здоров`я. Згідно зі\~ст.76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експерті, показаннями свідків. Статтею 80 ЦПК України\~визначено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Позивач, всупереч вимогам ст.12,\~81 ЦПК України, не надала суду жодного доказу на підтвердження факту завдання їй діями відповідача моральної шкоди внаслідок затоплення квартири, а отже, відсутні підстави для задоволення позову в цій частині. На підставі ст.141 ЦПК України, понесені позивачем судові витрати, покладаються на позивача.

Outcome: dismissed