Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-08 00:00:00

Заступник керівника Уманської окружної прокуратури, діючи в інтересах держави в особі Паланської сільської ради, звернувся до суду з позовом про стягнення з [PERSON] збитків, заподіяних незаконною порубкою лісу, в обґрунтування зазначивши наступне. Працівниками ДП «Уманське лісове господарство» 25.11.2021 у кварталі 139 виділ 8 Синицького лісництва, що розташовано на території Синицької сільської ради Уманського району Черкаської області, що входить до Паланської об`єднаної територіальної громади, виявлено [PERSON] , який вчинив незаконну рубку дев`яти дерев акації. За фактом незаконної рубки дерев уповноваженою особою ДП «Уманське лісове господарство» 25.11.2021 складено протокол про адміністративне правопорушення № 15/21 за ст. 65 КУпАП відносно [PERSON] , [INFO] , жителя [ADDRESS] . За результатами розгляду вказаного протоколу, лісничим Синицького лісництва ДП «Уманське лісове господарство» Гончаренком В.В. 26.11.2021 винесено постанову про накладення адміністративного стягнення № 15/21, якою [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 510,00 грн. Постанова про накладення адміністративного стягнення № 15/21 від 26.11.2021 [PERSON] не оскаржувалася, є чинною та не скасованою. Згідно розрахунку істотної шкоди, заподіяної лісу незаконним вирубуванням дерев до ступеня припинення росту від 25.11.2021, [PERSON] своїми протиправними діями, а саме: порушенням вимог природоохоронного законодавства, що виразилася у незаконній рубці дев`яти дерев акації у кварталі 139 виділ 8 Синицького лісництва, завдав шкоди у розмірі 18\~661,12 грн. Таким чином, встановлено факт протиправної поведінки відповідача, його вину, шкоду, завдану внаслідок порушення ним природоохоронного законодавства, а також причинно-наслідковий зв`язок між діями та завданою шкодою. У відповідності до вимог чинного законодавства, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Визначальним для застосування цієї норми є поняття «інтерес держави», який є оціночним поняттям і охоплює широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації та є такими, що спрямовані на забезпечення гарантій місцевого самоврядування та ефективного функціонування його інститутів та органів задля захисту та реалізації прав і свобод територіальних громад. Шкода, заподіяна порушенням природоохоронного законодавства, відшкодовується шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради, на адміністративній території якого скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляться конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів. Шкода, заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню до відповідних бюджетів органів місцевого самоврядування за місцем заподіяння такої, у вказаному випадку на спеціальний фонд Паланської сільської ради, на території якої здійснено рубку дерев. У вказаному випадку прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави внаслідок порушення цих інтересів, що виражаються у заподіянні шкоди природи шляхом порубки дерев та полягає в тому, що не призводить до ненадходження коштів до спеціальних фондів державного та місцевого бюджетів, що, в свою чергу, негативно позначається на фінансуванні важливих природоохоронних та ресурсозберігаючих заходів, чим прямо порушує інтереси держави. Таким чином, Паланська сільська рада уповноважена представляти інтереси держави у спірних правовідносинах. Шкода в розмірі 18661,12 грн., заподіяна незаконною рубкою деревини [PERSON] в добровільному порядку не відшкодована, чим порушено інтереси держави. Уманською окружною прокуратурою листом № 53-1172 вих-22 від 30.06.2022 повідомлено Паланську сільську раду про виявлені порушення інтересів держави. Проте, Паланською сільською радою самостійних заходів щодо стягнення з [PERSON] збитків, завданих незаконною порубкою дерев, не вжито. Згідно листа від 04.07.2022 Паланською сільською радою вказано про не заперечення проти здійснення представництва інтересів держави в порядку ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру». Разом з тим, ДП «Уманське лісове господарство» листом-повідомленням № 275/01 від 14.06.2022 повідомило Паланську сільську раду про факт наявності невідшкодованої шкоди, завданої [PERSON] внаслідок незаконної рубки дев`яти дерев акацій в сумі 18\~661,12 грн. Враховуючи бездіяльність Паланської сільської ради, наявні достатні підстави для звернення прокурора до суду для захисту інтересів держави. Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 15.10.2019 у справі № 903/12918 факт не звернення до суду органом, уповноваженим на захист інтересів держави у спірних правовідносинах, є достатньою підставою для захисту інтересів держави прокурором, та свідчить про неналежне виконання уповноваженим органом своїх повноважень. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахування того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту, а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо. Таким чином, прокурору достатньо дотримуватися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» і, якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься у позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Отже, факт не звернення Паланською сільською радою до суду з відповідним позовом свідчить про неналежне виконання нею своїх повноважень та нездійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах. Несплата відповідачем заподіяної шкоди шляхом незаконної порубки лісу порушує економічні інтереси держави, оскільки через ненадходження вказаних коштів до бюджету унеможливлюється їх використання для державних потреб, а сільською радою заходи, спрямовані на стягнення вказаної шкоди не вживаються. У зв`язку з цим, Уманська окружна прокуратура вважає за необхідне захистити інтереси держави шляхом звернення до суду з позовом в інтересах органу, уповноваженого державою на здійснення відповідних функцій у спірних правовідносинах, в особі Паланської сільської ради до [PERSON] . Просить суд позовну заяву задовольнити та стягнути з [PERSON] , [INFO] , що проживає за адресою: [ADDRESS] , рнокпп [NUMBER] , на користь Паланської сільської ради 18661,12 грн. збитків, заподіяних незаконною порубкою лісу, які перерахувати на розрахунковий рахунок р/р [NUMBER] , відкритий в Казначействі України ГУК у Черк.обл./тг с. Паланка/24062100, Код ЄДРПОУ Казначейства 37930566, код доходів 24062100 «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності». Стягнути з [PERSON] , [INFO] , що проживає за адресою: [ADDRESS] , рнокпп [NUMBER] , витрати по сплаті судового збору у сумі 2481,00 грн. на користь Черкаської обласної прокуратури (код ЄДРПОУ 02911119, місцезнаходження: 18015, м. Черкаси, бульв. Шевченка, 286, р/р UA138201702343160001000003751 в Державній казначейській службі України у м. Київ). Ухвалою судді від 03.10.2023,\~\~після надходження\~\~до суду інформації про\~\~зареєстроване місце проживання відповідача,\~відкрито провадження у справі, яку вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження, а також роз`яснено відповідачу його право подати відзив на позовну заяву або пред`явити зустрічний позов до позивача у строк 15 днів з дня отримання копії ухвали судді про відкриття провадження у справі. Також суддею визначено строки для подання позивачем відповіді на відзив та подання відповідачем заперечень. На адресу суду ні відзив, ні будь-які пояснення з приводу позовних вимог не надходили. Суд, дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються відповідно до норм матеріального права, що підлягають застосуванню до спірних правовідносин, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав. Згідно з ч.1 ст.15, ч.1 ст.16 ЦК кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до приписів ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до п.3 ч. 1, ч.2 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює: представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом. Згідно з ч. 1 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Відповідно до абзацу 1 та 2 частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження: 1) звертатися до суду з позовом (заявою, поданням); 2)вступати у справу, порушену за позовом (заявою, поданням) іншої особи, на будь-якому етапі судового провадження; 3) ініціювати перегляд судових рішень, у тому числі у справі, порушеній за позовом (заявою, поданням) іншої особи; 4) брати участь у розгляді справи; 5) подавати цивільний позов під час кримінального провадження у випадках та порядку, визначених кримінальним процесуальним законом; 6) брати участь у виконавчому провадженні при виконанні рішень у справі, в якій прокурором здійснювалося представництво інтересів громадянина або держави в суді; 7) з дозволу суду ознайомлюватися з матеріалами справи в суді та матеріалами виконавчого провадження, робити виписки з них, отримувати безоплатно копії документів, що знаходяться у матеріалах справи чи виконавчого провадження (ч. 6 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»). Таким чином, наведена вище норма закону передбачає різні форми представництва прокуратурою в суді, серед яких є, зокрема, така форма представництва як звернення до суду з позовом. У рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 № 3-рп/99. Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття «інтереси держави», визначив, що державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорони землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо. З врахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (ч. 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України). У позовній заяві прокурор обґрунтовує наявність підстав для подання позову в інтересах держави в особі Паланської сільської ради, яке полягає у несплаті відповідачем заподіяної шкоди, завданої незаконною вирубкою лісу. Згідно ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власності здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування. Аналогічні положення також викладені у ст. 324 ЦК України, відповідно до якої земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування. Згідно ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища, які утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської діяльності. У відповідності до п. 7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України, джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України, в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Згідно ст. 11 Закону України «Про державний бюджет на 2022 рік» джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України на 2022 рік у частині доходів є надходження, визначені ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України. Таким чином, шкода, заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню до відповідних бюджетних органів місцевого самоврядування за місцем заподіяння такої, тобто у вказаному випадку на спеціальний фонд Паланської сільської ради, на території якої здійснено рубку деревини. Відповідно до ст. 140 Конституції України, ст. ст. 5, 10 Закону України «Про місцеве самоврядування», сільська рада є органом місцевого самоврядування, яка представляє відповідну територіальну громаду та здійснює від її імені та в її інтересах функції та повноваження місцевого самоврядування, а також окремі повноваження органів виконавчої влади. Тобто Паланська сільська рада уповноважена представляти інтереси держави у спірних правовідносинах. Шкода у розмірі 18661,12 грн., заподіяна незаконною рубкою деревини [PERSON] в добровільному порядку не відшкодована, чим порушено інтереси держави. Уманською окружною прокуратурою листом № 53-1172 вих-22 від 30.06.2022 повідомлено Паланську сільську раду про виявлені порушення інтересів держави. Проте, Паланська сільська рада самостійних заходів щодо стягнення з [PERSON] збитків, завданих незаконною порубкою дерев, не вжито. Відповідно до положень Закону України «Про прокуратуру» прокурор набуває право на представництво інтересів держави в суді, зокрема, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно, що виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень (він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається). З наведених положень процесуального законодавства вбачається, що представництво прокурором у суді законних інтересів держави здійснюється у разі, якщо захист цих інтересів не здійснює, або неналежним чином здійснює відповідний орган. При цьому прокурор не зобов`язаний встановлювати причини, за яких позивач не здійснює захист своїх інтересів. Відповідна правова позиція викладена в пункті 5.6 постанови Верховного Суду від 16.04.2019 року у справі № 910/3486/18. Також Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15.10.2019 у справі №903/129/18 (п.6.43) зазначає, що сам факт незвернення відповідного державного органу з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси держави, свідчить про те, що указаний орган неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів держави та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини. Європейський суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як на обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі «Ф. В. проти Франції»). Водночас, є категорія справ, де Європейський суд з прав людини відзначив, що сторонами цивільного провадження є позивач та відповідач, яким надаються рівні права, зокрема право на юридичну допомогу. Підтримка, яка надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великої кількості громадян або коли потрібно захистити інтереси держави (п.35). У зв`язку із зазначеним, суд прийшов до висновку, що звертаючись до суду з позовом, прокурор відповідно до вимог ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» належним чином обґрунтував наявність у нього підстав для представництва інтересів держави в суді, визнав у чому полягає порушення інтересів держави та правильно визначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. З огляду на вищевикладене, суд вважає, що прокурор правомірно звернувся з цим позовом в інтересах держави в особі Паланської сільської ради Кабінету Міністрів України та Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України». Судом достовірно встановлено про те, що 04.07.2023 за вих. № 5209-22 заступником сільського голови Паланської сільської ради з питань діяльності виконавчих органів на ім`я заступника керівника Уманської окружної прокуратури, на запит останніх від 30.06.2022 № 53-1172вих-22, повідомлено про те, що в Паланській сільській раді перебувають матеріали адміністративної справи щодо громадянина [PERSON] , [INFO] . Станом на даний час Паланською сільською радою заходів по стягненню коштів не вживалося. Також повідомляють, що інтереси Паланської сільської ради залишаються незахищеними, тому не заперечує проти здійснення представництва в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру». ДП «Уманське лісове господарство» 03.06.2022 за № 375/01 на ім`я голови Паланської сільської ради Уманського району Черкаської області направлено лист-повідомлення про те, що уповноваженою особою ДП «Уманське лісове господарство» за фактом незаконної рубки дев`яти дерев акації у квадраті 139, вид. 8, Синицького лісництва, 25.11.2021 щодо [PERSON] , [INFO] , жителя [ADDRESS] , складено протокол № 15/21 про адміністративне правопорушення, передбачене ст. ст. 65, 246 КУпАП та здійснено розрахунок шкоди, завданої правопорушенням у розмірі 18661,12 грн. Постановою № 15/21 від 21.11.2021 про накладення адміністративного стягнення, [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. ст. 65, 246 КУпАП та накладено стягнення у розмірі 510,00 грн. Згідно постанови Уманського відділу державної виконавчої служби ВП № 68460248 від 11.02.2022 про закінчення виконавчого провадження з [PERSON] у примусовому порядку на користь держави стягнуто кошти у сумі 1020,00 грн. Також повідомлено, що шкода завдана [PERSON] у розмірі 18661,12 грн. під час незаконної порубки дев`яти дерев акації до цього часу не відшкодована. Із протоколу № 15/21 складеного 25.11.2021 лісничим Синицького лісництва ДП «Уманський лісгосп» Гончаренком В.В., встановлено, що [PERSON] , [INFO] , 25.11.2021 о 16 годині 35 хвилин здійснив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 65 та ст. 246 КУпАП, чим завдав матеріальну шкоду ДП «Уманський лісгосп» в розмірі 18661,12 грн. У протоколі [PERSON] надано письмові пояснення, що він, у зв`язку з скрутним становищем і сімейними обставинами проник до лісу та зрізав 9 дерев акації. Аналогічні письмові пояснення ним надані на окремому листку на ім`я директора ДП «Уманське ЛГ». Про розгляд адміністративних матеріалів щодо вчинення адміністративного правопорушення [PERSON] , останній повідомлений шляхом направлення на його адресу відповідного листа. Розмір завданої зрубкою 9 дерев породи акація біла (сухостійна) в Синицькому лісництві, квартал 139, виділ 8, площа 2,6 га, [PERSON] підтверджується розрахунком ДП «Уманське лісове господарство» від 25.11.2021, і становить 18661,12 грн. Згідно постанови помічника лісничого Синицького лісництва Тарасюка А.М. від 26.11.2021, розглянуто протокол про адміністративне правопорушення вимог лісового законодавства від 25.11.2021 № 15/21, [PERSON] вчинив незаконну рубку 9 дерев акації, в результаті цього порушення заподіяно шкоду лісовому господарству на суму 18661,12 грн., його визнано винним на притягнуто до адміністративної відповідальності у виді штрафу у розмірі 510,00 грн. Вказаний штраф відповідачем [PERSON] сплачений, що підтверджується постановою державного виконавця Уманського відділу державної виконавчої служби в Уманському районі Черкаської області ЦМУЮ (м. Київ) про закриття виконавчого провадження від 11.02.2022. Інформації про те, що відповідачем [PERSON] погашено завдану шкоду у розмірі 18661,12 грн. матеріали справи не містять. Відповідно до\~ст. 1 Лісового кодексу України, ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місце розташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави. Відповідно до\~ст. 40 Закону України «Про рослинний світ», порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу. Згідно з вимогами ст.ст. 66, 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно дотримуватися Конституції України та законів України, не заподіювати шкоду природі, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до положень ч.1 ст.105 Лісового кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Статтею 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Відповідно до вимог п. «д» ч.1 ст.12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» громадяни України зобов`язані компенсувати шкоду, заподіяну забрудненням та іншим негативним впливом на навколишнє природне середовище. Положеннями ч.ч. 4, 5 ст. 68, ч.1 ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до абз. 3 п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» від 10 грудня 2004 року № 17 у справах про злочини, відповідальність за які передбачена ст. 246 КК, шкода визнається істотною, коли: були знищені певні види дерев у тій чи іншій місцевості; погіршилися породний склад, якість, захисні, водоохоронні й інші екологічні властивості лісу; виникли труднощі у відтворенні заліснення в певній місцевості; знизилась якість атмосферного повітря; змінились ландшафт місцевості, русло річки; сталась ерозія ґрунту; тощо. Якщо внаслідок незаконної порубки дерев, чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях істотна шкода не настала, винна особа за наявності до того підстав несе відповідальність за ст.ст. 64-67 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Як встановлено судом, постановою про накладення адміністративного стягнення від 26.11.2021 № 15/21 відповідача [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. ст. 65, 246 КУпАП. Вказана постанова набрала законної сили. Відповідно до частини 1 статті 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними діями відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. За приписами ст. 1192 Цивільного кодексу України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна. Розмір заподіяної відповідачем шкоди в сумі 18661,12 грн. підтверджується розрахунком істотної шкоди проведеного ДП «Уманське лісове господарство», відповідно до вимог Постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 655. Згідно роз`яснень Пленуму Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б)протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Враховуючи вище викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Суд вважає, що позовні вимоги прокурора є обґрунтованими та доведеними, а тому завдана шкода, заподіяна незаконною рубкою дерев, в розмірі 18661,12 грн. підлягає відшкодуванню відповідачем, який її заподіяв, оскільки його дії були неправомірними, між діями і заподіяною шкодою є безпосередній причинний зв`язок, а вина [PERSON] у вчиненому доводиться постановою про накладення адміністративного стягнення від 26.11.2021 № 15/21. У зв`язку із зазначеним, судом в ході розгляду справи встановлено правомірність та обґрунтованість звернення з даним позовом, що надає підстави для задоволення позовних вимог у повному обсязі. Відповідно ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з платіжним дорученням № 1204 від 09.08.2022 позивачем при зверненні до суду з цим позовом сплачений судовий збір у розмірі 2481 гривня 00 копійок. Враховуючи, що позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі, з відповідача на користь позивача необхідно стягнути сплачений при подачі позову судовий збір в сумі 2481 гривня 00 копійок. На підставі викладеного,

Outcome: approved