Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-06 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вказуючи, що [INFO] померла його мати [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне їй майно. Однак реалізувати своє право на спадщину не може у зв`язку з тим, що своєчасно протягом шести місяців після смерті спадкодавиці не подав заяви нотаріусу про прийняття спадщини. У встановлений законодавством шестимісячний строк позивач не звернувся із заявою про прийняття спадщини, оскільки в цей період працював в КП «Керуюча\~компанія з\~обслуговування житлового\~фонду Дарницького\~району м.\~Київ» та постійно був зайнятий за трудовими обов`язками на роботі. В зв`язку із чим просить визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Ухвалою судді від 21 серпня 2023 року прийнято позовну заяву [PERSON] до розгляду, відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання у справі, вирішено розглядати дану справу за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 11 жовтня 2023 року закрито підготовче провадження та призначено дану справу до судового розгляду. Позивач в судове засідання не з`явився, про день слухання справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила суд позов задовольнити. Сільський голова Плужненської сільської ради В. Мартинюк в судове засідання не прибув, через канцелярію суду подав заяву про слухання справи за їхньої відсутності, проти позовних вимог [PERSON] не заперечують. Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, заслухавши пояснення представника позивача, з`ясувавши позицію відповідача, перевіривши письмові матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що з копії свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] , актовий запис № 4, виданого 14.01.1963 року, його батьками зазначено [PERSON] та [PERSON] . Із трудової книжки [NUMBER] , вбачається, що позивач, [PERSON] , з 05.05.2015 року працював в КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м.Київ». Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого виконавчим комітетом Дертківської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області 18.08.2016 року, встановлено, що [PERSON] померла [INFO] в с. Дертка Ізяславського району Хмельницької області. Із довідки № 3/521 від 10.08.2023 року, виданої старостою старостинського округу № 3 Плужненської сільської ради, вбачається, що [PERSON] на день смерті [INFO] була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Інших зареєстрованих осіб не було. Відповідно до повідомлення приватного нотаріуса Шепетівського районного нотаріального округу Хмельницької області Шмигельського Ю. П. № 531/01-16 від 16.08.2023 року та № 549/01-16 від 23.08.2023 року спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , не заводилась. Згідно копій свідоцтва про право на спадщину за законом від 14.03.2008 року зареєстрованого в реєстрі за №№ 499, 500, копій витягів про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 13610154, 13610167 від 14.03.2008 року спадкоємцем майна [PERSON] , який помер [INFO] є його дружина [PERSON] . Разом з тим, згідно копії державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯЕ №027097, [PERSON] на підставі розпорядження Ізяславської районної державної адміністрації від 09.07.2008 року № 325/2008 є власником земельної ділянки площею 1,36 га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Дертківської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області Таким чином, [PERSON] є спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , але у встановлений законом строк не звернувся із заявою про прийняття спадщини. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини суд визнав поважними. Предметом спору є встановлення додаткового строку для прийняття спадщини позивачеві, оскільки останній після смерті [PERSON] , будучи її спадкоємцем за законом першої черги, пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини. Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, [PERSON] вказує, що в зв`язку з великою відстанню між місцем постійного проживання і місцем знаходження спадкового майна, він не звернувся до нотаріуса з відповідною заявою протягом визначеного законом строку. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємця і місцем знаходження спадкового майна є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Зважаючи на викладені обставини та беручи до уваги те, що позивач захистити своє порушене право в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, не може, враховуючи поважність причин пропуску встановленого строку для прийняття спадщини, суд вважає за необхідне позов задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини На підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України,

Outcome: approved