Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-29 00:00:00

18 січня 2022 року представник позивача адвокат Бойченко Д.О., який діє в інтересах [PERSON] , звернувся до суду з позовною заявою, в якій просять суд: стягнути солідарно з [PERSON] , [PERSON] на користь [PERSON] , 69247 грн. 00 коп. з яких 47247 грн. 00 коп. - майнова шкода завдана внаслідок залиття квартири, 20 000 грн. 00 коп. - моральна шкода, 2 000 грн. 00 коп. - витрати на виконання послуг з оцінки майна та судові витрати.. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивач [PERSON] (надалі «Позивач») є власницею квартири [ADDRESS] . 26 жовтня 2021 року посеред дня, коли позивач перебувала на роботі, їй зателефонувала мати і повідомила, що належну позивачу квартиру стрімково затоплено. На неї, у ванній кімнаті, полилась холодна вода. На той час, мати позивача, [PERSON] , була з підвищеною темературою, що було ускладненням після коронавірусної хвороби, мала діагноз двостороння ковідна пневмонія. Вийшовши з ванної кімнати, вона побачила, що вода тече у всіх кімнатах. На кухні від великої кількості води ледь не лопалась натяжна стеля, стіни у кімнатах, коридорі були наскрізь мокрі, вся підлога була у воді. Мати Позивача пересувається на милицях, дуже повільно. І єдине, що вона могла зробити в той момент, щоб не впасти та не травмуватися це телефонувати та просити про швидке реагування та допомогу. 27 жовтня 2021 року комісією у складі голови правління ОСББ «Космос 124» Іващенко Н.С, заступника голови правління ОСББ «Космос 124» Голдовського О.Г., мешканки сусідньої квартири [ADDRESS] [PERSON] , в присутності мешканки квартири [ADDRESS] [PERSON] , мешканки квартири [ADDRESS] [PERSON] , Позивачки, власниці квартири, яка була залита, було проведено обстеження квартири з метою виявлення причин і розміру заподіяної Позивачу шкоди. Згідно з Актом огляду квартири [ADDRESS] 26.10.2021 року відбулось залиття квартири, яке сталося при заповненні систем опалення холодною водою. У квартирі, яка розташована поверхом вище, а саме у квартирі [ADDRESS] , у спальні площею 11.5 кв.м батарея підключена з використанням металопластикової труби, що призвело до пориву системи опалення та затопленню квартири [ADDRESS] . Також Актом обстеження встановлено: -намокання стелі та стін в спальні площею 11,5 кв.м.; - намокання особистих речей, меблі, дивана, намокання оргтехніки: ноутбуку Lenovo модель 6500, принтеру марки Brother модель DCP-1512R та телевізору марки Samsung модель СЅ-17A11MJQ: - намокання стелі і стін в коридорі площею 7,5 кв.м.; - намокання шафи купе, особистих речей; - намокання в кухні площею 7,5 кв.м, меблів, техніки, пошкоджена натяжна стеля; - в ванній кімнаті, площею 2,6 м.кв, спостерігається намокання стелі і стін; - в туалеті площею 1,2 кв.м спостерігається намокання стелі і стін. В квартирі спостерігається підвищена вологість, що призвело до набухання та перекосу міжкімнатних та вхідних дверей. Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 292066845 від 22.12.2021 власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] (мати [PERSON] , яка фактично проживає у даній квартирі). Для встановлення вартості відновлювального ремонту квартири Позивач звернулась до Запорізької товарної біржі «Гілея», з якою уклала договір № 14/11-2021 від 14.11.2021 на виконання оціночних послуг з визначення ринкового майнового матеріального збитку, який був завданий квартирі внаслідок залиття водою. Внаслідок залиття квартири Позивачу було завдано майнової шкоди, на загальну суму 47247,00 грн. в тому числі ПДВ (20%) 7854,50, що стверджується Звітом з оцінки майна (майнового збитку), який був складений Запорізькою товарною біржею «Гілея» про визначення ринкового майнового збитку, який був нанесений житловій двокімнатній квартирі, розташованій за адресою: [ADDRESS] , [ADDRESS] . Відповідно до рахунку оплата за оціночні послуги за Договором № 14/11-2021 від 14.11.2021, становить 2000,00 грн. Крім того, внаслідок залиття квартири позивача, її було завдано моральну шкоду, виразилась у емоційному стресі, душевних стражданнях, негативних емоціях переживаннях з приводу залиття та пошкодження квартири, через що остання стала непридатною для використання без проведення ремонту. Також, через залиття, було порушено звичний та розмірений спосіб життя позивача, виникла необхідність докладання додаткових зусиль для його нормалізації та витрачання свого власного дорогоцінного часу для вирішення проблем пов`язаних з усуненням наслідків залиття. Оскільки під час залиття в квартирі перебувала мати Позивачки, яка є людиною похилого віку, і в момент залиття квартири у неї була підвищена температура, що було ускладненням після перенесеної коронавірусної хвороби, вона мала діагноз двостороння ковідна пневмонія, то у Позивачки внаслідок такої події виникли глибокі душевні хвилювання, які пов`язані із станом здоров`я її матері, який міг погіршитися у зв`язку із такою подію. Крім того, Позивачка зазнала значних душевних страждань через пошкодження належної їй квартири, а також майна, яке також було пошкоджено внаслідок залиття. Отже, відповідачі своїми діями створили умови для залиття квартири [ADDRESS] , а саме вони здійснили заміну труби централізованого опалення з металевої, які встановлюються у всіх багатоповерхових будинках із централізованим опаленням, на пластикову, що не передбачено жодним нормативним актом, який регламентує правовідносини у сфері надання послуг з централізованого опалення багатоквартирних будинків. Таким чином, відповідачі своїми діями направленими на зміну труб централізованого опалення створили умови для виникнення прориву системи централізованого опалення, що мало наслідком витікання води під час заповнення системи централізованого опалення та залиття водою із системи централізованого опалення квартири [ADDRESS] , яка знаходиться поверхом нижче квартири [ADDRESS] у вищевказаному будинку. Внаслідок вищевказаних протиправних дій відповідачів, Позивачу було завдано моральної шкоди, яку Позивач оцінює в розмірі 20 000,00 грн. Відповідачі, добровільно завдану шкоду відшкодовувати не бажають. Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 19 січня 2022 року було відмовлено у задоволені клопотання про забезпечення позову. Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 19 січня 2022 року було залишено позовну заяву без руху та надано термін для усунення недоліків. 26 січня 2022 року від представника позивача - адвоката Бойченко Д.О. надійшла заява про усунення недоліків. Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 26 січня 2022 року відкрито провадження по справі. Вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. 21 березня 2022 року від представника відповідача [PERSON] адвоката Шкабуро О.В. надійшов відзив на позовну заяву. В якому зазначено, що Ознайомившись з змістом позову, відповідач. [PERSON] повністю заперечує проти позову, вважає недоведеною належними і допустимими її причетності до залиття квартири, а наданий звіт з оцінки майна, не відповідає та реального розміру збитків. Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій затверджених Наказом Державного комітету України з питань комунального господарства від 17.05.2005 №76 у разі аварії і залиття квартири складається відповідний акт. Додатком 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій встановлено форму вказаного акту. Згідно роз`яснення Міністерства з питань житлово-комунального господарств України щодо ремонту квартири після залиття (лист від 29.12.2009 р. N 12-20-11-1908), акті повинні бути відображені дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартира перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість), висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Між тим, як вбачається із доданого до позову акту про наслідки залиття приміщення, який складений 27.10.2021, він не відповідає зазначеним Правилам, оскільки не містить відомостей щодо завданої матеріальної шкоди (обсягів необхідного ремонту приміщень квартири) та головне висновку комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. В указаному акті не зафіксовано відомості щодо винної сторони. У зв`язку із цим, відповідач вважає наведений акт неналежним доказом, відповідає висновкам викладеним у постановах Верховного Суду від 18.12.2019 у справі №711/7670/16-ц (провадження №61-23957св18), від 22.05.2019 у справі №640/82057 (провадження №61-3662св 19) від 10.05.2018 у справі №465/2120/14-ц (провадження - 892 св 17) та від 21.02.2018 у справі №2-1974/11 (провадження №61-4574 св18). Одночасно наданий позивачем акт суперечить іншим доказам у справі звіту з оцінки майна, яким відповідач доводить розмір завданої шкоди. Відповідно акту про наслідки залиття житлового приміщення, який складений 27.10.2021, у квартирі позивача встановлено намокання спальні, коридору, кухні, ванній кімнаті та туалеті проте в звіті з оцінки майна додатково здійснено розрахунок на проведення ремонтних робіт ще і в залі, крім того квартира позивача була оглянута оцінювачем лише 14.11.2021, більш ніж через два тижні, що ставить під сумнів що збитки оцінені оцінювачем були завдані саме внаслідок затоплення, що трапилося 26.10.2021. В той же час, відповідно до пункту 2 звіту з оцінки майна, розрахунки виконанні оцінювачем на базі вхідної інформації, наданої замовником оцінки (замовником за договором є позивач),в тому числі і в усній формі, а також інформації, зібраної в ході натурального обстеження. Інформація, отримана з незалежних джерел, вважається правдивою, проте, оцінювач не гарантує в будь якій формі факт її достовірності. Проте матеріали справи не містять доказів з яких можливо встановити вину відповідача у затопленні квартири позивача, а також розмір заподіяної позивачу майнової шкоди. Відповідач вважає власну вину недоведеною, як недоведеним і причинно-наслідковий зв`язок між діями відповідача та заподіяною шкодою. Недоведеним є і розмір заподіяних збитків, який позивач підтвердила звітом з оцінки майна, оскільки огляд оцінювачем проведений значно пізніше після залиття квартири та містить суттєві розбіжності з актом про наслідки залиття квартири складеним 27.10.2021 року, що має істотне значення для доведеності реального розміру заподіяного позивачу збитки залиттям квартири. 16 червня 2022 року через підсистему «Електронний суд» від представника позивача адвоката Бойченко Д.С. надійшло клопотання про долучення доказів. 11 липня 2022 року через підсистему «Електронний суд» від представника позивача адвоката Бойченко Д.С. надійшло клопотання про виклик свідків. 25 липня 2022 року від представника відповідача [PERSON] адвоката Шкабуро О.В. надійшов відзив на позовну заяву. Ознайомившись з змістом позову, відповідач [PERSON] , повністю заперечує проти позову, вважає недоведеною належними і допустимими доказами її причетності до залиття квартири та розміру завданих збитків. Обґрунтовуючи розмір завданих збитків позивач посилається на звіт з оцінки майна (майнового збитку) складений Запорізькою товарною біржею «Гілея», що не містить а ні номеру, а ні дати його складання. В той же час, зазначений звіт не можна вважати належним доказом розміру завданого затопленням збитку. Тобто, звіт з оцінки майна не є процесуальним доказом, а виступає лише додатковим доказовим навантаженням, та не потребує офіційного його признання судом. Розглядаючи справу по суті суддя не зобов`язаний при винесенні свого рішення враховувати результати звіту з оцінки, оскільки він не є належним доказом по своїй суті, оскільки оцінювач, в такому випадку, не несе кримінальної відповідальності та інших видів відповідальності, встановлених Законом України «Про судову експертизу». Незрозумілим також є визначення моральної шкоди в 20000 грн та як саме позивач обрахувала розмір такої шкоди. 06.11.2022 квартира позивачки була оглянута стороною відповідачів. Під час огляду проводився відеозапис, на якому відображено стан квартири позивачки після затоплення, за яким також можливо встановити ветхість стану приміщення, що була ще до затоплення. 25 липня 2022 року від представника позивача адвоката Бойченко Д.С. надійшла відповідь на відзив. Щодо звіту з оцінки майна (майнового збитку) складеного Запорізькою товарною біржею «Гілея». Для встановлення вартості відновлювального ремонту квартири Позивач звернулась до Запорізької товарної біржі «Гілея», з якою уклала договір № 14/11-2021 від 14.11.2021 на виконання оціночних послуг з визначення ринкового майнового матеріального збитку, який був завданий квартирі внаслідок залиття водою. Внаслідок залиття квартири Позивачу було завдано майнової шкоди, на загальну суму 47247,00 грн. в тому числі ПДВ (20%)- 7854,50, що стверджується Звітом з оцінки майна (майнового збитку), який був складений Запорізькою товарною біржею «Гілея» про визначення ринкового майнового збитку, який був нанесений житловій двокімнатній квартирі, розташованій за адресою: [ADDRESS] . При цьому представник відповідача-1 стверджує, що вищевказаний звіт не містить а ні номеру, а ні дати його складання. Таке твердження представника відповідача є хибним, оскільки на першій сторінці вищевказаного звіту чітко зазначено дату оцінки, дату нанесення збитку 26.10.2021 р. Більше того, вищевказаний звіт повністю відповідає вимогам діючого законодавства, а саме Запорізька товарна біржа «Гілея» є суб`єктом оціночної діяльності і діє на підставі сертифіката суб`єкта оціночної майна України 09.07.20. діяльності № 589/20, який виданий Фондом державного майна України 09.07.20 року. Компетенція оцінювача [PERSON] , який склав зазначений звіт, підтверджується кваліфікаційним посвідченням оцінювача на право оцінки об`єктів у матеріальній формі за спеціалізацією «Оцінка об`єктів нерухомого майна, в тому числі земельних ділянок» МФ № 980 від 13.03.2004 року виданого Фондом державного майна України і Міжнародним інститутом бізнесу (м. Київ). 2. Щодо відеозапису, який наданий разом з відзивом. Представником відповідача-1 разом з відзивом надано файл під назвою 20211106_142429.mp4. Під час перегляду вказаного відео було встановлено, що вказаний файл містить відеозапис, який здійснений 06.11.2021 року. Вказане відео знято [PERSON] , яка є відповідачем-2 по вказаній справі. Вказаний доказ подано із порушенням строку, який визначений в ухвалі Комунарського районного суду від 26.01.22 про відкриття провадження по справі, де встановлений відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, всіх письмових та електронних доказів, висновків експертів і заяв свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Зобов`язати відповідача одночасно з наданням до суду відзиву надіслати його копію та додані до нього документи (належним чином засвідчені копії доказів) іншим учасникам справи. Відзив представником відповідача-2 було надано 03.03.22, до відзиву не було додано вказаного файлу з відеозаписом. Таким чином, оскільки відповідач-2 та її представник у встановлений судом строк не скористалися правом надання усіх наявних в них доказів, в тому числі не надали вищевказаний файл із відеозаписом, то такий файл не може використовуватися в якості доказу по справі. По-друге, вказане відео зняте 06.11.21 року, а факт залиття квартири відбувся 26.10.2021, тобто відео знято через 11 днів після залиття квартири. При цьому на відео здійснено відеозйомку приміщення однієї кімнати (житлової кімнати № 6 (спальні)), яка постраждала в результаті залиття, однак не здійснено зйомку іншої кімнати житлової кімнати № 5 (зали). Крім того, відеозапис містить зйомку стану ванної кімнати, туалету та кухні, однак позивачем не висуваються вимоги щодо компенсації збитків завданих залиттям вказаних приміщень, окрім замірів та видів робіт з приводу обслуговування натяжної стелі на кухні. Таким чином, вказаний відеозапис не містить зйомки іншого приміщення кімнати житлової кімнати № 5 (зали), яка постраждала в результаті залиття, проте містить зйомку стану інших кімнат щодо яких позивачем не висуваються вимоги щодо компенсації збитків завданих залиттям вказаних приміщень, а отже такий файл (відеозйомка) не можуть бути використанні під час розгляду зазначеної справи, оскільки він не містить повної, всебічної та об`єктивної інформації щодо стану квартири, яка була залита, а також у зв`язку із тим, що зйомка проводилася через 11 днів після залиття 06.11.21. 3. Щодо тверджень відповідача-1 про те, що позивач намагається за її кошт зробити сучасний ремонт у власній квартирі, скориставшись приводом затоплення. Звертаю увагу суду, що під час надання висновку про розмір майнового матеріального збитку оцінювачем було здійснено коригування розміру майнового збитку із застосуванням фізичного зносу на рівні 40%, а тому вищевказане твердження відповідача-1 є хибним. Більше того, позивач була змушена звернутися до суду саме через небажання відповідачів здійснити врегулювання спору мирним шляхом. Відповідачі своїми діями щодо втручання у систему централізованого опалення будинку шляхом підключення батареї опалення з використанням металопластикової труби, не пересвідчилися в якості виконаної роботи по заміни труби централізованого опалення, що призвело до прориву системи опалення та затоплення квартири [ADDRESS] . Таким чином, можна стверджувати про те, що якби відповідачі не здійснили втручання у систему централізованого опалення будинку, то ними би не було здійснено залиття квартири позивача, а отже позивач би не висував до них жожних претензій щодо відшкодування збитків. Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 22 листопада 2022 року провадження по справі зупинено, у зв`язку з призначенням судової будівельно-технічної експертизи; проведення експертизи доручено експертам ТОВ «РЕГІОНАЛЬНЕ СУДОВО-ЕКСПЕРТНЕ БЮРО». 28 лютого 2023 року на адресу суду надійшов висновок експерта № 0056 від 24 лютого 2023 року за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи та матеріали цивільної справи. Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 28 лютого 2023 року провадження по справі поновлено. Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 24 квітня 2023 року закрито підготовче провадження по справі та призначено справо до судового розгляду по суті, клопотання представника позивача адвоката Бойченко Д.С. про виклик та допит свідка задоволено. Викликано у судове засідання для допиту в якості\~свідка: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Клопотання представника позивача адвоката Бойченко Д.С. про виклик експерта задоволено. Викликано у судове засідання експерта ТОВ «Регіональне судово-експертне бюро» Майстренко І.О. У судовому\~засіданні позивач\~заявлені позовні\~вимоги підтримала\~повністю з\~викладених у\~позові підстав.\~Зазначила,\~що на\~ момент залиття нашої квартири вона була на роботі, а саме це було 26 жовтня 2021 року, зателефонувала її матір, яка перебувала в квартирі, вона зателефонувала їй та кричала в трубку, що квартиру заливає, що робити, бо заливає зверху всю квартиру. На що позивач поклала швидко трубку та зателефонувала голові ОСББ, потім написала в чат ОСББ, бо в неї не було номеру телефону відповідачів та повідомила про те що вони затоплюють. Відповідачі відповіли що їх не було вдома, але вони вже виїхали додому. Також приїхав колишній чоловік позивача та допоміг знеструмити квартиру, щоб не було замикання. Стеля на кухні була вже опущена донизу, було дуже багато води і щоб її не прорвало колишній чоловік почав відкачувати воду. Також [PERSON] піднялася потім до сусідів зверху, та побачила, що [PERSON] з чоловіком вже убирали воду в себе в квартирі. Причиною заливу - стало заміна труби у сусідів, яка була встановлена не за стандартами. Постраждала вся квартира, затоплено було всі кімнати, постраждала вся техніка, ноутбук, телевізор, шафи. При складанні акту заливання відповідач не визнавала залиття техніки. НН кухні ремонт був закінчений недавно, в коридорі частково був зроблений ремонт. Представник відповідачів пояснив, що відповідачі позовні вимоги не визнають в повному обсязі та просять відмовити на підставі доводів зазначених у відзиві. Представник третьої особи - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Космос 124» у судове засідання не з`явились, про день, час та місце слухання справи був повідомлений своєчасно та належним чином, причини неявки суду не відомі. Вислухавши позивача, представника позивача, представника відповідачів, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 04 травня 2000 року. Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна № 292066845 від 22 грудня 2021 року, квартира за адресою: [ADDRESS] , на праві власності належить [PERSON] . 26 жовтня 2021 відбулося затоплення квартири [ADDRESS] , що належить позивачу [PERSON] 27 жовтня 2021 року комісією у складі голови правління ОСББ «Космос 124» Іващенко Н.С, заступника голови правління ОСББ «Космос 124» Голдовського О.Г., мешканки сусідньої квартири [ADDRESS] [PERSON] , в присутності мешканки квартири [ADDRESS] [PERSON] , мешканки квартири [ADDRESS] [PERSON] , було складено акт № 01/10-2 про наслідки залиття житлового приміщення, було проведено обстеження квартири з метою виявлення причин і розміру заподіяної Позивачу шкоди. Відповідно до якого виявлено у квартирі [ADDRESS] : намокання стелі та стін в спальні площею 11,5 м2, намокання особистих речей та меблів (диван), намокання оргтехніки: ноутбук , принтер, телевізор. Намокання стелі та стін в коридорі площею 7,5 м2, намокання шкаф-купе, особистих речей. Намокання на кухні площею 7,5м2 меблів, техніки, пошкоджена натяжна стеля. В квартирі спостерігається підвищена вологість, що призвело к набуханню та перекосу міжкімнатних та вхідних дверей. В ванній кімнаті, площею 2,6 м2 спостерігається намокання стелі та стін. В туалеті площею 1,2 м2 спостерігається намокання стелі та стін. Комісія провела обстеження квартири [ADDRESS] . Виявлено: у квартирі [ADDRESS] у спальні площею 11,5 м2 батарея підключена з використанням метало пластикової труби, що призвело до прориву системи опалення та затоплення квартири [ADDRESS] . [PERSON] уклала договір № 14/11-2021 від 14.11.2021 року з Запорізькою товарною біржею «Гілея», для виконання оціночних послуг з визначення ринкового майнового матеріального збитку, який був завданий квартирі внаслідок залиття водою. Внаслідок залиття квартири [PERSON] було завдано майнової шкоди, на загальну суму 47247,00 грн. в тому числі ПДВ (20%) 7854,50, що. Згідно з висновком експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 0056 від 24 лютого 2023 року розмір матеріальної шкоди завдано власнику квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] , внаслідок залиття, що відбулось 26.10.2021 року складає: 27\~677, 62 грн. Допитаний в судовому засіданні судовий експерт [PERSON] пояснив, що з матеріалами справи був ознайомлений в повному обсязі, зі звітом з оцінки майна Запорізької товарної біржи «Гілея» також був ознайомлений. З відеозаписом, який міститься на ДВД-диску не знайомився. При розрахунку вартості було враховано вартість виконаних робіт, будівельних матеріалів, експлуатації машин та механізмів, також в програму вводяться необхідні коефіцієнт. Також водився коефіцієнт на ведення адміністративних витрат. Згідно кошторисної документації складається приблизний кошторис встановлюється відкритим і може бути уточненим протягом усього строку проведення відновлювальних ремонтно-будівельних робіт. Уточнення динамічних договірних цін здійснюється на підставі обґрунтованих розрахунків підрядника виходячи з обґрунтованих цін на матеріально-технічні ресурси, що склалися на момент уточнення. Дослідження з приводу визначення вартості майнової шкоди проводяться розрахунковим методом складання кошторису на відновлюваний ремонт пошкоджень, які характерні для дії рідини. Є автоматичний комплекс в якому зазначені в ньому зазначені середньостатистичні ціни на будівельні матеріали, ці ціни водяться у цей кошторис. B даному дослідженні застосовувався усереднений знос опорядкувальних покриттів та конструктивних елементів, до події залиття, на рівні 40%. Цей коефіцієнт був взятий з матеріалів цивільної справи, оскільки вже частина будівельних матеріалів було демонтовано. Різниця розміру матеріальної шкоди зазначеної у звіті з оцінки майна Запорізької товарної біржи «Гілея» та висновку експерта, полягає в тому, що спеціаліст, який складав звіт враховував житлові приміщення, які не були пошкодженні, та не повинні були враховуватися при оцінці. Також враховувались будівельні матеріали, які не підлягають заміні, оскільки при взаємодії з водою не втрачають свої властивості, наприклад, керамічна плитка в ванній кімнаті, тобто були різні об`єми дослідження. Допитаний в судовому засідання спеціаліст [PERSON] пояснив, що від залиття квартири було пошкоджено не тільки житлові приміщенні, які зазначені в акті про залиття, а ще й була врахована ще одна житлова кімната, оскільки при огляді квартири було виявлено ознаки залиття. Розрахунок кошторису був зроблений за допомогою програмою АВК 5. Допитана у судовому засіданні [PERSON] , пояснила, що вона є матір`ю позивача. Так, 26 жовтня 2021 року приїхавши з лікарні вона лягла відпочити, потім пішла до кухні випити ліки, проходячи по коридору почула якийсь сторонній шум та на голову щось почало дуже сильно капати зі стелі. Коли зайшла до кухні то на неї полилося дуже багато води. Вона відразу зателефонувала дочці та зятю, повідомила про те, що квартиру заливає. Потім вже дочка зателефонувала голові ОСББ, а зять приїхав до них. Дійшовши до спальної кімнати побачила, що у кімнаті все мокре: техніка, диван, шафи, Було пошкоджено усі кімнати. Допитана у судовому засіданні [PERSON] , яка є сусідкою на одній площадці. Це сталося осінню, приблизно жовтень місяць 21-го року, їй зателефонувала сусідка, яка мешкає під нею - [PERSON] , спитала чи вдома вона. На той момент була на роботі, спитала що трапилось. Вона відповіла, що вже заливає третій поверх. Вона одразу приїхала додому з роботи, зайшовши додому опинилася у воді по кісточку. Вода текла по сумісній стінці з сусідами, дуже багато води було в загальному сумісному коридорчику. Взяла відро та допомагала збирати воду, до квартиру сусідів зайти було неможливо, там був потоп. До сусідів на поверх вище вона не підіймалась.\~ У [PERSON] було затоплено усі кімнати, на кухні натяжна стеля висіла, там була гуля.\~ Допитаний у судовому засіданні [PERSON] , який є колишнім чоловіком позивача, пояснив, що 26 жовтня 2021 року він відвіз [PERSON] до лікарні і повернулися додому. Тільки від`їхав, пройшло 5 хвилин, як йому зателефонувала [PERSON] та повідомила, що затоплюють квартиру. [PERSON] повернувся, побачив, що затоплюється квартира, першим чином знеструмив квартиру, щоб не було замикання. Побачив, що з верхнього поверху тече вода, квартира була вся затоплена. Почав якось виганяти воду до коридору, щоб не затоплювати сусідів поверхом нижчим. На кухні натяжна стеля, в ній була вода, почав виймати воду звідти, оскільки на кухні був нещодавно закінчений ремонт. В цей же день, години через 3-4, ми з головою ОСББ підіймалися до сусідів на поверх вище, у спальні була вода та видно було, що прорвано металоплатсикову трубу. Відповідачі не заперечували, що прорив труби пройшов в їх квартирі. Допитаний у судовому засіданні [PERSON] , який є заступником голови ОСББ з технічної частини. Пояснив, що його покликав голова ОСББ, сказав, що залито одна з квартир, Ми прийшли до квартири [PERSON] , все було затоплено, все було мокре. Вияснили, що це було затоплення проходить з квартири поверхом вище, знайшли місце звідки був прорив, прорвало металоплатсикову трубу з батареї. Відповідачів на місці не було вдома, ми потім підіймалися до них. А все цей час текла вода. Заміна труби було проведено без повідомлення ОСББ та компанії, яка обслуговує будинок, Квартира [PERSON] була затоплена уся. За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому, такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Даний висновок зроблено Верховним Судом у постанові від 13.11.2019 року у рамках розгляду цивільної справи 757/31418/15-ц, яку суд вважає за необхідним застосувати при розгляді даної справи. Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. За статтею 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Положеннями статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Факт залиття квартири [ADDRESS] , підтверджується, зокрема, актом про залиття від 27.10.2021 року. Надаючи оцінку вказаному акту про залиття суд виходить з наступного. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207, передбачено, що в разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). У додатку № 4 до цих Правил від 25 серпня 2005 року № 927/11207, зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємств), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організацій (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акту (число, місяць, рік ); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності, характер залиття та його причини: завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акту присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім`я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися з таких-то причин). Акт повинен бути складений у тому числі за присутності: головного інженера виконавця послуг; голови комісії; майстра технічної дільниці; майстра ремонтної дільниці слюсаря-сантехніка, представників організації обслуговуючої компанії. Суд відхиляє доводи представника відповідачів про те, що акт про залиття від 27.10.2021 року є неналежним доказом наявності вини відповідача у залитті квартири [ADDRESS] , оскільки вказаний акт загалом відповідає вимогам, встановленим вищезазначеними Правилами, оскільки не містить відомостей щодо завданої матеріальної шкоди (обсягів необхідного ремонту приміщень квартири) та головне висновку комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. В указаному акті не зафіксовано відомості щодо винної сторони. Зазначені у ньому дані відповідачами не спростовані, акт було складено в присутності сторін, власників квартир, та підписаний позивачем та головою правління ОСББ «КОСМОС 124» Іващенко Н.С., заступником голови правління ОСББ «КОСМОС 124» Голдовським О.Г., мешканкою квартири [ADDRESS] [PERSON] , мешканкою квартири [ADDRESS] [PERSON] , мешканкою квартири [ADDRESS] [PERSON] .. Статтею 78 ЦПК України\~передбачено, що суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (статті 79 ЦПК України). Відповідно до частини третьої статті\~12\~та частини першої статті\~81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. З наданого [PERSON] акта обстеження приміщення вбачається, що складений акт відповідає за формою та змістом вимогам, визначеним наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005р. № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», оскільки в ньому зазначені всі відомості: дата та місце складання, члени комісії, місце залиття, подія, що трапилась, наслідки залиття, причини залиття. Недотримання форми акта не спростовує факту залиття квартири, де мешкає позивач. Суд зазначає, що вказані в акті обставини відповідачами не спростовані, а сам акт не оскаржувався. При цьому, вони також підтверджені показаннями свідків, допитаних у судовому засіданні. Факт залиття також підтверджується відеофайлами, долученими до матеріалів позову. При цьому, оригінали електронних доказів відео, оглянуто у судовому засіданні. Крім того, факт залиття квартири позивача підтверджується висновком експерта за результатами проведеної в рамках даної справи судової будівельно-технічної експертизи № 0056 від 24 лютого 2023 року. Як вже зазначалося вище, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.\~ Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.\~ Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 89 ЦПК України). Згідно зі ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (ім`я, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством. За приписами ст. 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. Оцінюючи наявний у матеріалах справи висновок судового експерта у сукупності з іншими матеріалами справи суд приходить до переконання, що вказаний висновок є повним і обґрунтованим, узгоджується з іншими наявними у матеріалах справи доказами та не суперечить їм, відповідає вимогам ст. 102 ЦПК України та не викликає сумнівів у його правильності. Експертом надано відповіді на поставлені судом питання та чітко визначена причина пошкоджень у квартирі [ADDRESS] з визначення розміру завданої матеріальної шкоди. З огляду на вищевикладене, суд приходить до переконання про доведеність того факту, що залиття квартири [ADDRESS] сталося з вини власника квартири [ADDRESS] . Вирішуючи питання щодо розміру завданої майнової шкоди, суд приймає до уваги висновок експерта № 0056 від 24.02.2023 року за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи у даній справі, який відповідає вимогам ст. 102 ЦПК України та відповідно до якого розмір матеріальної шкоди, завданої власнику в результаті пошкодження оздоблення його квартири [ADDRESS] після залиття, яке трапилось 26.10.2021 року, станом на час проведення дослідження становить 27\~677,62 грн. Європейський суд справ людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Таким чином, встановивши, що матеріалами справи доведено завдану шкоду, протиправність дій відповідача, причинно-наслідковий зв`язок між ними, що призвело до залиття [ADDRESS] , суд приходить висновку, що завдана майнова шкода підлягає відшкодуванню відповідачами. Щодо стягнення з відповідачів завданої позивачеві моральної шкоди суд виходить з наступного. Відповідно до статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я. моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Розмір відшкодування моральної шкоди, зазначений позивачем 20 000 грн, вимогам розумності та справедливості не відповідає. Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року). Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому, суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Суд погоджується з доводами позивача [PERSON] , що внаслідок залиття квартири, належної їй, вона зазнала душевних страждань у зв`язку з протиправною поведінкою відповідачів, перенесла емоційне напруження, що тягне за собою в своїй сукупності психологічний дискомфорт і моральні переживання, які погіршили її звичний спосіб життя, призвели до порушення душевної рівноваги, що вимагає від неї додаткових витрат часу, залучення душевних та матеріальних зусиль. При визначенні розміру моральної шкоди, яка підлягає відшкодуванню з відповідачів на користь позивача суд враховує характер та обсяг фізичних, душевних страждань, які остання зазнала в результаті залиття квартири, тяжкість вимушених змін у її життєвих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. Однак, виходячи із засад розумності, об`єктивності, виваженості і справедливості, суд приходить до переконання, що заявлена позивачем моральна шкода в розмірі 20 000,00 грн є надмірною, а тому дана вимога підлягає частковому задоволенню в частині розміру моральної шкоди у сумі 5 000 грн, у зв`язку з чим позов в цій частині підлягає задоволенню частково. На підставі встановлених обставин та досліджених доказів, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог. Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Розподіл судових витрат суд здійснює відповідно до ст. 141 ЦПК України, а тому з відповідачів на користь позивача підлягають стягенню витрати по сплаті судового збору у розмірі по 428 гривень 48 копійок з кожної. Оскільки представник позивача [PERSON] - адвокат Бойченко Д.О. до закінчення судових дебатів повідомив суд про намір у 5-денний строк після ухвалення рішення судом подати заяву щодо розподілу судових витрат у справі, зокрема витрат на правничу допомогу, а тому питання про судові витрати, понесені позивачем, слід вирішити після ухвалення рішення по суті позовних вимог у судовому засіданні, визначивши позивачу строк для подання доказів щодо розміру понесених ним судових витрат п`ять днів після ухвалення рішення суду. Враховуючи наведене та

Outcome: partial