Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-25 00:00:00

У червні 2021 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до Чкаловської селищної ради Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка кадастровий номер 3625483000:01:000:0350 відповідно до Державного акту про право власності на земельну ділянку серія ХР №061551 від 13 березня 2006 року та житловий будинок, що розташований \~ \~ \~ \~ на земельній ділянці за адресою: [ADDRESS] . Позивачка зазначала, що до смерті матері вона як дочка самостійно доглядала матір, фактично проживала із нею, здійснювала оплату комунальних послуг, несла тягар утримання нерухомості. Після смерті матері здійснила її поховання, отримала допомогу на поховання у розмірі двомісячної пенсії, також була отримана недоотримана матір`ю за життя пенсія. Також після смерті матері вона (позивачка) звернулася до нотаріуса для відкриття спадкової справи, але отримала усну відмову, так як нотаріус повідомила, що вона повинна чекати 6 місяців з моменту смерті матері для прийняття спадщини. По закінченню 6-ти місяців вона знову звернулася до нотаріальної контори для реалізації свого права на спадкування, однак своїм повідомленням №641/02-17 від 08.02.17 року їй було відмовлено у зв`язку з пропуском строку на подання заяви про прийняття спадщини та запропоновано звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для подання нею заяви про прийняття спадщини. Звертаючись до суду з цим позовом, позивачка вказує, що спадщина повинна була відкритися за місцем смерті матері у с. Гракове Чугуївського району Харківської області, однак у зв`язку з реорганізацією Граківської сільської ради, яка була припинена 13.05.2019 року шляхом приєднання до Чкаловської селищної ради, остання є належним відповідачем у справі,оскільки інших спадкоємців немає. Вказує, що зазначені причини пропуску строку є поважними. У зв`язку із викладеним та відповідно до вимог ст. 1272 ЦК України позивачка просила визначити їй додатковий строк три місяці від дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] . Ухвалою судді Чугуївського міського суду Харківської області від 14 червня 2021 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Чугуївського міського суду Харківської області від 17 лютого 2022 року підготовче провадження закрито і справу призначено до розгляду по суті. Згідно розпорядження Голови Верховного Суду № 2/0/9-22 від 08.03.2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» територіальну підсудність Чугуївського міського суду Харківської області було змінено на територіальну підсудність Глобинського районного суду Полтавської області. Згідно розпорядження Голови Верховного Суду № 65 від 17.11. 2022 року «Про відновлення територіальної підсудності судових справ окремих судів м. Харкова та Харківської області» територіальну підсудність Чугуївського міського суду Харківської області відновлено з 23.11.2022 року. Подалі позивачка [PERSON] звернулася до суду із заявами про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує за заявленими підставами та просить їх задовольнити. Представник відповідача начальник Чкаловської селищної військової адміністрації Чугуївського району Харківської області в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав до суду заяву, в якій просить розглядати справу за його відсутністю за наявними в матеріалах справи документами. Враховуючи викладене, суд вважає можливим розглянути справу у відсутності сторін на підставі наявних у справі матеріалів. Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з`явились, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Перевіривши письмові матеріали справи, дослідивши надані докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з огляду на наступне. Судом встановлено, що [INFO] \~померла [PERSON] ,\~померлої,\~у віці\~77\~років,що підтверджується копією свідоцтва про смерть [NUMBER] , виданого 06.07.2016 р. виконавчим комітетом Граківської сільської ради Чугуївського району Харківської області, актовий запис № 09(а.с.4). Матеріали справи не містять даних про те, що за життя [PERSON] був складений заповіт. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої входить належні останній на праві приватної власності земельна ділянка кадастровий номер 3625483000:01:000:0350 відповідно до Державного акту про право власності на земельну ділянку серія ХР №061551 від 13 березня 2006 року та житловий будинок, що розташований на земельній ділянці за адресою: [ADDRESS] (а.с.8-13). Позивач [PERSON] народилася [INFO] , актовий запис №11. Батьками зазначені: батько: [PERSON] , мати : [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження позивачки серії [NUMBER] , виданого 24.02.1959 року Граківською сільською радою Чугуївського району Харківської області (а.с.5). З копії свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданого 20.09.1986 р. Граківським сільським ЗАГС Чугуївського району Харківської області [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] 20.09.1986 р.,актовий запис №20, та прийняла після укладенню шлюбу прізвище [PERSON] . Згідно копії свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданого 16.03.1974 р. Граківською сільською радою Чугуївського району Харківської області [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] 16.03.1974 р., актовий запис №11, та прийняла після укладенню шлюбу прізвище [PERSON] . Як вбачається з відповіді завідувача Чугуївської державної нотаріальної контори Харківської області О.Б. Оксендлєр від 08.02.2017 року за № 641/02-17 позивачці [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, та роз`яснено право на звернення до Чугуївського міського суду Харківської області для ухвалення відповідного рішення щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини(а.с.7). Згідно відповіді завідувача Чугуївської державної нотаріальної контори Харківської області Є. Дідік від 20.07.2023 року за № 1214/01-16 після померлої [INFO] [PERSON] в термін, передбачений ст. 1270 ЦК України (шість місяців) з заявами про прийняття спадщини або відмову від спадщини в нотаріальну контору спадкоємці не зверталися, але можуть бути спадкоємці, які спадщину прийняли фактично, тим, що відповідно до вимог статті 1268 ЦК України постійно проживали разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. Спадкова справа не заводилася, Свідоцтво про право на спадщину не видавалося. До суду сторонами не надано достовірних доказів наявності спадкоємців після смерті [PERSON] , які спадщину прийняли фактично, тим, що відповідно до вимог статті 1268 ЦК України постійно проживали разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Для прийняття спадщини\~встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Як зазначено в постанові від 26 жовтня 2022 року Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 522/17925/16, провадження № 61-1122св22 «Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини необхідно ураховувати свободу заповіту, як фундаментальний принцип спадкового права. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Аналогічний за змістом правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 06.09.2017 року у справі №6-496цс17 та підтриманий Верховним Судом у постановах від 10.01.2019 року у справі № 263/1221/17, від 17.03.2021 року у справі № 308/4272/19 та від 22.02.2021 року у справі № 644/7785/19». В обґрунтування\~поважності причин,\~які були\~ підставою\~пропуску строку\~для прийняття\~спадщини після\~смерті матері,\~позивачка посилається\~на те, що вона як дочка самостійно доглядала матір, фактично проживала із нею, здійснювала оплату комунальних послуг, несла тягар утримання нерухомості. Після смерті матері здійснила її поховання, отримала допомогу на поховання у розмірі двомісячної пенсії, також була отримана недоотримана матір`ю за життя пенсія. Також після смерті матері вона звернулася до нотаріуса для відкриття спадкової справи, але отримала усну відмову, так як нотаріус повідомила, що вона повинна чекати 6 місяців з моменту смерті матері для прийняття спадщини. По закінченню 6-ти місяців вона знову звернулася до нотаріальної контори для реалізації свого права на спадкування, однак своїм повідомленням №641/02-17 від 08.02.17 року їй було відмовлено у зв`язку з пропуском строку на подання заяви про прийняття спадщини та запропоновано звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для подання нею заяви про прийняття спадщини. Суд, досліджуючи поважність причини пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини, приймає до уваги викладені нею у позовній заяві пояснення, які узгоджуються зі змістом доказів, які надані позивачкою, не заперечуються і не спростовуються відповідачем. Як зазначено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 травня 2019 року у справі № 351/2403/17, провадження № 61-21751св18 «Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд має досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Також суд має враховувати тривалість пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини». Враховуючи вищевказаний висновок Верховного Суду відповідно до вимог ч.4 ст. 263 ЦПК України, суд, виходячи з встановлених обставин у справі, зазначає, що [PERSON] пропущений строк для прийняття спадщини після смерті матері в один місяць, тому вважає за можливе задовольнити її позовні вимоги.

Outcome: approved