Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-06 00:00:00

Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог Позивач керівник Дністровської\~окружної прокуратури\~Петро Руснак,\~який діє\~в інтересах\~держави в\~особі управління\~державного агентства\~меліорації та\~рибного господарства\~Чернівецької області звернувся до суду з позовом до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог Рукшинська сільська рада Дністровського району Чернівецької області про стягнення матеріальної шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що Дністровською окружною прокуратурою, на виконання повноважень, передбачених ст. 131-1 Конституції України, здійснено моніторинг судових рішень у справах про адміністративні правопорушення, з метою виявлення порушень інтересів держави та стану їх усунення, яким встановлено, що постановою Хотинського районного суду Чернівецької області від 05.01.2023 року у справі № 724/34/23 провадження у справі відносно [PERSON] про притягнення його до адміністративної відповідальності у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 Куп АП закрито у зв`язку із спливом, на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП. Постанова набрала законної сили 17.01.2023 року. Зазначає, що в ході судового розгляду встановлено, що [PERSON] , на Дністровському водосховищі в адміністративних межах с. Пригородок Дністровського району Чернівецької області 19.09.2022 о 23:00 год. здійснював незаконний вилов водних біоресурсів забороненим знаряддям лову, а саме сіткою розкладною (накидкою), 2мх2м, 20 мм вічко, виловив при цьому рибу: окунь 3шт., плітка 3 шт., чим грубо порушив Правила любительського і спортивного рибальства та ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», п.3.15 Правил любительського і спортивного рибальства та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.85 КУпАП, спричинивши шкоду навколишньому природному середовищу у розмірі 14 178 грн. Вказана шкода в добровільному порядку правопорушником не відшкодована. Зазначена постанова суду [PERSON] не оскаржувалась. Відповідно до листа управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Чернівецькій області управління не зверталось до суду із позовною заявою до відповідача про відшкодування шкоди заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів. Відповідно до ст. 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Таким чином обставини, встановлені постановою Хотинського районного суду від 05.01.2023 у справі №724/34/23 є встановленими та не підлягають доказуванню. За змістом ч. 1 ст. 38 КУпАП закриття провадження на зазначеній підставі можливе за одночасної наявності таких умов: вчинення (виявлення) адміністративного правопорушення, спливу встановленого законом строку. Тобто, для закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення з підстав закінчення строків, передбачених статтею 38 КУпАП, можливо лише за умови встановлення факту вчинення особою протиправної дії чи бездіяльності, що підпадають під визначені законом ознаки адміністративного правопорушення. З правового аналізу вказаної норми вбачається, що її застосування можливе лише у випадку наявності вини особи у вчиненні правопорушення, адже у разі відсутності вини особи у справі підлягає припиненню на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП - через відсутність події і складу адміністративного правопорушення, відтак така обставина, як закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених ст. 38 КУпАП, не є реабілітуючою, тобто не є обставиною, яка спростовує факт наявності вини особи у скоєнні адміністративного правопорушення. Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення судом питання про відшкодування [PERSON] шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів, не вирішено, у зв`язку з чим питання про таке відшкодування підлягає вирішенню у порядку цивільного судочинства. Згідно з проведеного посадовими особами управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання риболовства у Чернівецькій області розрахунку матеріального збитку до протоколу №006397 [PERSON] неправомірними діями заподіяв шкоду у розмірі 14178 грн., яка розрахована з урахуванням вимог постанови Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення ЦІННИХ ВИДІВ ВОДНИХ біоресурсів». Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Отже, протиправними діями [PERSON] завдано шкоду навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів у розмірі 14178 грн. Також посилається на те, що відповідно до ст. 131 Конституції України на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Такі випадки встановлено ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру». Інтерес держави полягає в тому, що не стягнення шкоди, завданої навколишньому природному середовищу внаслідок вчинення адміністративного правопорушення, призводить до ненадходження коштів до спеціальних фондів державного та місцевих бюджетів, що, в свою чергу, негативно позначається на фінансуванні важливих природоохоронних та ресурсо зберігаючих заходів, чим прямо порушує інтереси держави. На даний час, шкода, завдана навколишньому середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів у розмірі 14178 гривень, не відшкодована, що свідчить про наявність підстав для вжиття заходів представницького характеру прокурором. Вказує, що збитки, завдані [PERSON] навколишньому природному середовищу, підлягають зарахуванню на спеціальний рахунок та в подальшому розподілу органами казначейства між міським, обласним та державним бюджетами. Таким чином, підставою представництва у даній справі є порушення інтересів держави, в частині недоодержання доходів міським, обласним та державним бюджетами. Порушення зазначених інтересів держави полягає у неналежному здійсненні захисту інтересів держави органом влади, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, що призводить до ненадходження додаткових коштів до бюджету та позбавляє можливості запровадження і реалізації програм розвитку, які, в свою чергу, надають державі можливість виконувати гарантовані Конституцією України зобов`язання перед її народом. Компетентним суб`єктом владних повноважень щодо захисту зазначених інтересів держави виступає управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Чернівецькій області. Також вказує, що згідно з відповідей управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Чернівецькій області будь - яких цивільно-правових заходів щодо стягнення з [PERSON] матеріальної шкоди, заподіяної незаконним виловом риби не вживались, з позовною заявою до суду не звертались та не заперечують проти представництва окружною прокуратурою в інтересах Управління у сулі. Враховуючи наведене просить суд стягнути з [PERSON] , [INFO] , на користь Рукшинської сільської ради Дністровського району, шкоду завдану внаслідок незаконного вилову водних живих ресурсів у сумі 14178 гривень, перерахувавши їх на рахунок бюджету. Вирішити питання розподілу судових витрат. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 30 червня 2023 року відкрито провадження по справі, розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження, з викликом сторін. 10 серпня 2023 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву та клопотання про визнання причин пропуску строку на подання відзиву, поважними. Ухвалою Хотинського районного суду від 10 серпня 2023 року клопотання представника відповідача [PERSON] адвоката Боднарюка В.І. задоволено. Визнано поважними причини пропуску на подання відзиву на позовну заяву, та приєднано його до матеріалів справи. В обґрунтування відзиву відповідач посилається на те, що заявлені позовні вимоги є безпідставними, необґрунтованими та такими, що не підлягають до задоволення. Зазначає, що під час вирішення спорів про відшкодування шкоди за статтею 1166 ЦК України доказуванню підлягає факт спричинення шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди і його вина, причинний зв`язок між протиправною дією та негативними наслідками. Проте, дії уповноважених осіб щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення без ухвалення рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності не породжують для неї правових наслідків. Разом з тим, матеріали справи не містять доказів притягнення [PERSON] до адміністративної чи кримінальної відповідальності за вчинення незаконного вилову водних живих ресурсів. Вказує, що посилання позивача на те, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення в ході судового розгляду було встановлено, що відповідач [PERSON] здійснював незаконний вилов риби, не відповідає дійсності, оскільки суд взагалі не розглядав вказану справу про адміністративне правопорушення, а лише закрив провадження по справі, з підстав закінчення строків, передбачених ст.38 КУпАП. З огляду на те, що належних та допустимих доказів вини [PERSON] у заподіянні шкоди на даний час відсутні, тому просить відмовити у задоволенні позовних вимог, у зв`язку із безпідставністю. 07.11.2023 року на адресу суду надійшла заява від представника відповідача [PERSON] адвоката Боднарюка В.І. про зменшення розміру відшкодування завданої шкоди, із врахуванням ч.4 ст.1193 ЦК України. Посилається на те, що із письмових пояснень [PERSON] в протоколі №006397 про адміністративне правопорушення вбачається, що він зізнався, що зловив 3 плітки та 3 окуня, та більше такого робити не буде. Зазначає, що на утриманні [PERSON] перебувають троє неповнолітніх дітей, і він як свідомий та турботливий батько вимушений був власноручно здійснювати вилов риби, для належного раціону та харчування своїх дітей, так як вартість риби в магазинах на ринку має досить високу ціну, а він через великий рівень безробіття на даний час ніде не працює, підприємницькою діяльністю не займається, доходів не отримує. Під час надання письмових пояснень відповідач обіцяв такого більше не робити і фактично з того часу жодного разу до адміністративної відповідальності не притягувався. Стягнення з відповідача матеріальної шкоди у розмірі 14178 гривень поставить багатодітну сім`ю у надзвичайно скрутне матеріальне становище, тому просить суд зменшити розмір завданої відповідачем матеріальної шкоди заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову біоресурсів, як він виловлював для своїх дітей до 2000 гривень. Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні підтримав заявлені вимоги, надав пояснення аналогічні викладеним у позовній заяві, просив задовольнити позов в повному обсязі. Щодо заявленого представником відповідача клопотання про зменшення розміру шкоди, то просить в задоволенні такого клопотання відмовити, так як відповідач [PERSON] свою вину у вчиненому правопорушенні не визнавав, добровільно шкоду не відшкодував, доказів скрутного матеріального становища не надав. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про день час та місце розгляду справи. Представник відповідача адвокат Боднарюк В.І. в судовому засіданні підтримав заявлене клопотання про зменшення розміру завданої відповідачем шкоди, просить суд врахувати ту обставину, що відповідач погоджується із заявленими позовними вимогами, та просить зменшити розмір шкоди, у зв`язку із наявністю у нього трьох неповнолітніх дітей, скрутного матеріального становища, відсутності доходів. Представник третьої особи Рукшинської сільської ради Дністровського району, в судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про день час та місце розгляду справи, причини своєї неявки суду не повідомив. В судовому засідання були допитані свідки, які були попереджені про кримінальну відповідальність за дачу неправдивих показів, роз`яснено їм права та приведено до присяги. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що протокол про адміністративне правопорушення було винесено з дотриманням норм чинного законодавства, на підставі вчинення [PERSON] адміністративного правопорушення, яке виразилося у незаконному вилові біоресурсів забороненим знаряддям лову. Свідок [PERSON] пояснив суду, що [PERSON] здійснював незаконний вилов риби забороненими знаряддями лову, а саме виловив рибу окунь 3 шт., плітка 3 шт., розкладною сіткою. Під час складання протоколу про адміністративне правопорушення свою вину в чиненому правопорушенні визнав. Фактичні обставини встановлені судом Суд, вивчивши та дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Відповідно до п 1ч. 2 ст. 49 ЦПК України відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу. Згідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову за наявності для того законних підстав, суд ухвалює рішення про задоволення позову. Судом встановлено, що 19 вересня 2022 року головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів Кекс М.І. було складено протокол №006397 про адміністративне правопорушення, згідно якого [PERSON] на Дністровському водосховищі в адміністративних межах с. Пригородок Дністровського району здійснював незаконний вилов водних біоресурсів забороненим знаряддям лову та вилови при цьому рибу: окунь 3 шт., та плітка 3 шт., відповідальність за яке передбачена ст.85 ч.4 КУпАП (а.с.15). Згідно розрахунку збитків вартість виловленої риби становить 14178 гривень (а.с.16). Актом вилучення складеного 19.09.2022 року підтверджено, що знаряддя лову та водні біоресурси (риба) вилучені у [PERSON] , до розгляду справи про адміністративне правопорушення зберігаються в Управлінні Державного агентства рибного господарства у Чернівецькій області (17). З опису-оцінки знарядь лову та іншого риболовного майна вбачається, що сітка розкладна бувша у використанні, риба окунь та плітка свіжо виловлена (а.с.18). Постановою Хотинського районного суду від 05 січня 2023 року провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності [PERSON] за ч.4 ст.85 КУпАП, закрито на підставі п.7 ст.247 КУпАП, у зв`язку із закінченням строку притягнення до адміністративної відповідальності (а.с.14). Прокуратурою неодноразово були здійснені повідомлення управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Чернівецькій області, щодо потреби вжиття заходів, у тому числі і судового, щодо стягнення шкоди,завданої незаконним виловом водних біоресурсів (а.с.21,22,25). З копії листа Державного агентства меліорації та рибного господарства України від 09.05. 2023 року вбачається, що станом на 10 травня 2023 року будь-які кошти на рахунки Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Чернівецькій області від громадянина [PERSON] не надходили. Вжиті цивільно-правові заходи щодо відшкодування шкоди не дали бажаного результату, для подальшого звернення до суду у них відсутні бюджетні кошти на рахунку, тому для вирішення питання відшкодування збитків не заперечують щодо представлення інтересів держави прокуратурою (а.с.24). Застосовані норми права Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Відповідно до ч.4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду від 21.03.2019 у справі № 920/331/18 521/19896/15-ц зазначено, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який відсутній або всупереч вимог закону не здійснює захисту чи робить це неналежно. Як вбачається з правового висновку, викладеному у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18, звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Відповідно до\~ст.13 Конституції України\~земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією\~Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Власність зобов`язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. Держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки. Усі суб`єкти права власності рівні перед законом. Відповідно до\~Конституції України\~кожен має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди (ст.50) і зобов`язаний не заподіювати шкоди природі та відшкодовувати завдані ним збитки (ст.66). Так само, як і\~ст.13 Конституції України\~ст.324 ЦК України\~визначає, що земля, її надра, повітряний простір, водні та інші природні ресурси її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності народу України. Стаття 13 Конституції України\~закріплює рівність усіх суб`єктів права власності перед законом, а\~ст.321 ЦК України\~визначає:\~Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відносини у галузі охорони навколишнього природного середовища в Україні регулюються\~Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища»,\~Законом України «Про рослинний світ»,\~Лісового кодексу України, а також іншим законодавчими актами України. Відповідно до\~ст.1 Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», завданням законодавства про охорону навколишнього природного середовища є регулювання відносин у галузі охорони, використання і відтворення природних ресурсів, забезпечення екологічної безпеки, запобігання і ліквідації негативного впливу господарської та іншої діяльності на навколишнє природне середовище, збереження природних ресурсів, генетичного фонду живої природи, ландшафтів та інших природних комплексів, унікальних територій та природних об`єктів, пов`язаних з історико-культурною спадщиною. Державній охороні і регулюванню використання на території України, згідно\~ст.5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підлягають, крім іншого, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовуванні в народному господарстві в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Відповідно до ст.ст.68,\~69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Належність водних біоресурсів визначається\~Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ст.37 якого передбачає, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених\~Конституцією України\~та законами України. Відповідно до вимог статей 27, 34 Закону України «Про тваринний світ», користувачі об`єктів тваринного світу зобов`язані використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угрупувань. У порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Відповідно до п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15 лютого 1999 року (зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 квітня 1999 за № 269/3562), забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. За змістом ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження, як здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; давати обов`язкові до виконання письмові вказівки (приписи) про усунення порушень у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, зупиняти транспортні (у тому числі плавучі) засоби та проводити огляд речей, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів; здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до вимог ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища. Згідно п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року за № 6 (з наступними змінами та доповненнями) «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок, та є вина зазначеної особи. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Вимогами ст. 1193 ЦК України передбачено, що суд може зменшити розмір відшкодування шкоди, завданої фізичною особою, залежно від її матеріального становища, крім випадків, коли шкоди завдано вчиненням злочину. Мотиви та висновки суду Як вбачається з матеріалів справи, прокурор неодноразово звертався до управління державного агентства меліорації та рибного господарства Чернівецької облаті із запитами про надання інформації про вжиті заходи щодо стягнення збитків у судовому порядку з винної особи. Бездіяльність уповноваженого органу державної влади стала підставою для звернення прокурора з даним позовом до суду. Отже, прокурором доведено свою правомочність щодо представництва інтересів управління державного агентства меліорації та рибного господарства Чернівецької області в суді. Як встановлено судом та не заперечувалося представником відповідача адвокатом Боднарюком В.І., відповідач [PERSON] вчинив правопорушення у вигляді лову риби забороненим знаряддям лову, за що передбачена адміністративна відповідальність за ч.4\~ст.85 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення, у зв`язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності, не є підставою для звільнення [PERSON] від обов`язку відшкодувати матеріальну шкоду заподіяну навколишньому природному середовищу, внаслідок незаконного вилову біоресурсів. Отже, в судовому засіданні встановлено у [PERSON] наявність всіх елементів складу цивільного правопорушення (протиправність дій, вина, завдання шкоди та безпосередній причинний зв`язок між його діями та збитками), що узгоджується з положеннями постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27.03.1992 р.«Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» та є підставою для притягнення відповідача до цивільно-правової відповідальності за спричинені ним водним біоресурсам збитки. Розрахунок зазначеної суми збитків обрахований згідно Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011р. та зі змінами внесеними Постановою КМУ від 06.10.2021 року за №1039, є вірним та відповідачем не спростований. Підсумовуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивачем надано достатньо доказів того, що [PERSON] внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів, було заподіяно шкоду рибному господарству України в розмірі 14178 гривень, у добровільному порядку відповідачем шкоду не відшкодовано, а тому вона підлягає стягненню в судовому порядку, що є підставою для задоволення позову. Разом з тим, судом враховується та обставина, що у матеріалах справи наявне клопотання представника відповідача про зменшення розміру завданої шкоди через складне матеріальне становище [PERSON] , який на даний час не працює та не перебуває на обліку в центрі зайнятості, пенсію чи будь-яку іншу допомогу від держави не отримує (довідка 5 ОК Пенсійного фонду України), будь-якого доходу за період з 4 кварталу 2022 року по 1 квартал 2023 року не отримував (відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків), на утриманні має трьох малолітніх дітей, а тому, приймаючи до уваги такі обставини та положення\~ст. 1193 ЦК України\~зменшує розмір відшкодування заподіяної шкоди до 7 000 гривень. Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що позовні вимоги керівника Дністровської\~окружної прокуратури\~Петра Руснака,\~який діє\~в інтересах\~держави в\~особі управління\~державного агентства\~меліорації та\~рибного господарства\~Чернівецької області підлягають задоволенню частково, зважаючи на матеріальне становище [PERSON] .. Розподіл судових витрат. Згідно ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З урахуванням часткового задоволення позовних вимог судовий збір підлягає стягненню з урахуванням розміру задоволених позовних вимог (7000:14178*100%=49,37%), тому з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір в розмірі 1325 гривень 10 копійок (2684*49,37%=1325,10). На підставі викладеного,

Outcome: partial