Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-31 00:00:00

У червні 2023 року [PERSON] звернувся до Арбузинського районного суду Миколаївської області з позовом до Благодатненської об`єднаної територіальної громади про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач мотивує вимоги тим, що [INFO] помер дід [PERSON] . За життя [PERSON] склав заповіт від 20 квітня 2021 року, згідно якого заповів все своє майно позивачу, а саме: житловий будинок, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; земельну ділянку площею 0, 2413 га кадастровий номер: 4820384200:02:024:0001; земельну ділянку площею 0,2125 га кадастровий номер: 4820384200:02:024:0002. На дату смерті [PERSON] , позивач перебував за кордоном у відрядженні з 01.05.2021 року по 01.04.2023 рік, у зв`язку із чим пропустив строк на прийняття спадщини. Позивач стверджує, що він, маючи намір оформити спадкові права на майно, що заповідав йому дід, усно звернувся до приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Київської області Дідківської Ю.В. однак у видачі свідоцтва про право на спадщину позивачу було відмовлено, оскільки ним пропущено шестимісячний термін для подачі заяви про прийняття спадщини. Ухвалою судді від 09 червня 2023 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 01 серпня 2023 року витребувано у приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Київської області Дідіківської Ю.В. належним чином завірену копію спадкової справи заведеної після смерті [PERSON] , [INFO] . Ухвалою суду від 09 жовтня 2023 року справу призначено до розгляду по суті. В судове засідання позивач не з`явився, до суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі. Відповідач Благодатненська об`єднана територіальна громада в судове засідання не з`явилась, 27 жовтня 2023 року від сільського голови надійшла заява про розгляд справи без участі представника сільської ради, на заперечує щодо задоволення позовних вимог. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Суд, вивчивши позовну заяву, дослідивши матеріали справи, вивчивши нормативно-правові акти, які регулюють спірні правовідносини, проаналізувавши і оцінивши докази в їх сукупності вважає, що позовні вимоги належить задовольнити в повному обсязі з наступних підстав. Судом встановлено, що\~ [INFO] помер дід позивача [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , видане виконавчим комітетом Української міської ради Обухівського району Київської області 15 червня 2021 року, актовий запис № 145 (а.с. 9). За життя [PERSON] склав заповіт від 20 квітня 2021 року, згідно якого заповів все своє майно, у тому числі: житловий будинок, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; земельну ділянку площею 0,2413 га кадастровий номер: 4820384200:02:024:0001; земельну ділянку площею 0,2125 га кадастровий номер: 4820384200:02:024:0002, позивачу [PERSON] , [INFO] , що підтверджується належним чином завіреною копією заповіту від 20 квітня 2021 року, що посвідчено приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Мельник М.В., зареєстровано в реєстрі за №1374 (а.с. 10). На дату смерті [PERSON] , позивач перебував за кордоном, оскільки за професією він є моряком, що підтверджується посвідченням особи моряка серії [NUMBER] , що є дійсним до 26.07.2024 року та видане капітаном Одеського морського порту Державної служби морського та річкового транспорту порту В.Соколовим, працює другим помічником капітана на морському суднi, яке здійснює плавання в міжнародних водах, та на день смерті свого дідуся [PERSON] , він перебував у закордонному відрядженні з 01 травня 2021 року по 01 квітня 2023 року, у зв`язку із чим пропустив строк на прийняття спадщини. Даний факт також, підтверджується відмітками у його закордонному паспорті. (а.с. 6-8). Згідно даного посвідчення особи моряка, 01.05.2021 року позивач здійснив посадку за контрактом на судно «Nordleopard Ruderei NORD Cmbn в порту Гонконг, Китай, тобто позивач перетнув кордон за півтора місяці до смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Факт перетину [PERSON] кордону України у зв`язку із відрядженням також, підтверджується відмітками у закордонному паспорті серії [NUMBER] , що дійсний до 05.07.2027 року. Позивач, маючи намір оформити спадкові права на майно, що заповідав йому дідусь, усно звернувся до приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Київської області Дідківської Ю.В., однак у видачі свідоцтва про право на спадщину [PERSON] було відмовлено, оскільки ним пропущено шестимісячний термін для подачі заяви про прийняття спадщини та запропоновано звернутись до суду із заявою для поновлення пропущеного строку (а.с. 12). На виконання ухвали Арбузинського районного суду Миколаївської області від 01 серпня 2023 року приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Київської області Дідківською Ю.В. повідомляється про те, що спадкова справа щодо майна [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] нею не заводилась. (а.с. 29). Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Статтею 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин. Згідно зі статтею 1233 ЦК України,заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. За приписами ч. 1ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Відповідно до ст. 1272 ЦК України, визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272 ЦК України, про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Згідно положень п. 24 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини; при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як зазначив Верховний суд у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 17.10.2019 року у справі №766/14595/16, від 17 червня 2021 року в справі № 484/1626/20, від 28 березня 2022 року у справі № 750/2158/21, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи При цьому, суд роз`яснює, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, віднесення будь-яких обставин до поважних є оціночним та таким, що безпосередньо належить до волі суду та його оцінки. Згідно нормам європейського законодавства, на думку суду, наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть не пропорційними (розумного балансу між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини), оскільки позивач втратить право на спадкування майна, що йому заповідав [PERSON] . Одночасно дотримання принципу «пропорційності», визначено практикою застосування норм права Європейським судом з прав людини передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Згідно зі ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема визнання права. Відповідно до ч. 1, 5 ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Суд, проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини з поважних причин, а відповідач не заперечує проти задоволення позовних вимог, вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини у три місяці з дня набрання даним рішенням законної сили. На підставі ст.ст. 16, 1220, 1222, 1223, 1227, 1261, 1269 ЦК України,

Outcome: approved