Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-05 00:00:00

[PERSON] звернувся до Печерського районного суду м. Києва із зазначеним позовом. В обґрунтування позову зазначав, що заочним рішенням Високопільського районного суду Херсонської області від 04.05.2018 справа № 652/26/18, з позивача на користь відповідача було стягнуто у погашення заборгованості за кредитним договором 85183,14 грн. та відшкодування сплаченого судового збору в сумі 1762,00 грн. Починаючи з грудня 2018 року по жовтень 2019 року з позивача на користь ПАТ КБ «Приватбанк» було стягнуто 28374,44 грн., що підтверджується довідкою від 14.04.2023 за № 350/303/9/124. Рішенням Високопільського районного суду Херсонської області від 19.05.2021 по даній справі з [PERSON] на користь ПАТ КБ «Приватбанк» стягнуто 7569,62 грн. - заборгованості та 156,57 грн. сплаченого судового збору. Постановою Херсонського апеляційного суду від 07.10.2021 апеляційну скаргу АТ КБ «Приватбанк» задоволено частково. Рішення Високопільського районного суду Херсонської області від 19.05.2021 змінено. У задоволенні позовних вимог про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ КБ «Приватбанк» процентів, пені та штрафів за кредитним договором від 18.05.2007 відмовити з інших підстав. На підставі викладеного, позивач просив стягнути з АТ КБ «Приватбанк» на його користь 28374,44 грн., 3% річних за користування чужими коштами у розмірі 1429,61 грн. та індекс інфляції у розмірі 9569,78 грн. Ухвалою судді від 28.06.2023 відкрито провадження у справі та постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 21.08.2023 від представника відповідача на адресу суду надійшли письмові пояснення, в яких останній просив відмовити у задоволенні позову, оскільки позивачем обрано неналежний спосіб захисту своїх прав. 30.08.2023 від позивача надійшла заява про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі. Згідно з ч. 1 ст. 174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи. Як встановлено, частиною 8 статті 178 ЦПК України, у разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відзив від відповідача не надходив. Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних у ній доказів, оскільки відповідач, належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився у судове засідання, про причини неявки не повідомив, подав відзив і позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Суд установив, що заочним рішенням Високопільського районного суду Херсонської області від 04.05.2018 справа № 652/26/18 позов ПАТ КБ «Приватбанк» до [PERSON] задоволено. Стягнуто з [PERSON] на користь ПАТ КБ «Приватбанк» заборгованість за кредитним договором№ б/н від 18.05.2007 в розмірі 85183,14 грн. та відшкодування сплаченого судового збору в сумі 1762,00 грн. Починаючи з грудня 2018 року по жовтень 2019 року з позивача на користь АТ КБ «Приватбанк» було стягнуто 28374,44 грн., що підтверджується довідкою від 14.04.2023 за № 350/303/9/124. Рішенням Високопільського районного суду Херсонської області від 19.05.2021 по справі№ 652/26/18 з [PERSON] на користь ПАТ КБ «Приватбанк» стягнуто 7569,62 грн. - заборгованості та 156,57 грн. сплаченого судового збору. Постановою Херсонського апеляційного суду від 07.10.2021 апеляційну скаргу ПАТ КБ «Приватбанк» задоволено частково. Рішення Високопільського районного суду Херсонської області від 19.05.2021 змінено. У задоволенні позовних вимог про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ КБ «Приватбанк» процентів, пені та штрафів за кредитним договором від 18.05.2007 відмовити з інших підстав. У поданій до суду позовній заяві [PERSON] просить стягнути з АТ КБ «Приватбанк» на свою користь безпідставно отримані кошти у розмірі 28374,44 грн., 3% річних за користування чужими коштами у розмірі 1429,61 грн. та індекс інфляції у розмірі 9569,78 грн. Як підставу стягнення позивач зазначав зміну Високопільським районним судом Херсонської області суми заборгованості за кредитним договором № б/н від 18.05.2007 з 85183,14 грн. на 7569,62 грн. Поворот виконання рішення - це процесуальна форма захисту прав боржника. Воно можливе лише після набрання судовим рішенням законної сили. Його суть у поверненні стягувачем боржнику всього одержаного за скасованим рішенням. Згідно з Рішенням Конституційного Суду України від 02 листопада 2011 року №3-рп/2011 поворот виконання рішення - це процесуальна гарантія захисту прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав. Відповідно до положень ст. 444 ЦПК України передбачається порядок здійснення повороту виконання рішення суду. Відповідно до вказаної норми питання про поворот виконання судового рішення вирішує суд апеляційної чи касаційної інстанції, якщо, скасувавши судове рішення (визнавши його нечинним), він закриває провадження у справі, залишає позовну заяву без розгляду або відмовляє у задоволенні позову чи задовольняє позовні вимоги у меншому розмірі. У випадках, встановлених частиною першою цієї статті, суд, ухвалюючи нове судове рішення, повинен зобов`язати позивача повернути відповідачеві безпідставно стягнене з нього за скасованим судовим рішенням або визначити інший спосіб і порядок здійснення повороту виконання. Якщо питання про поворот виконання судового рішення не було вирішене судом апеляційної чи касаційної інстанції, заява відповідача про поворот виконання заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції. Заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи. Така заява розглядається у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника у двадцятиденний строк з дня надходження заяви, проте їх неявка не перешкоджає її розгляду. Звертаючись з вказаним позовом до суду позивач посилається на положення ст. 1212 ЦК України щодо повернення надмірно сплачених коштів за скасованим судовим рішенням. Відповідно до положень ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи. У даному випадку заборгованість за кредитним договором була стягнута з позивача на підставі судового рішення, яке згодом було скасоване. Поворот виконання рішення це процесуальна гарантія захисту майнових прав учасників справи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Тому суди на забезпечення такої гарантії відновлення прав учасників процесу, як поворот виконання рішення мають задовольняти відповідні заяви та повертати відповідачеві стягнуті кошти за скасованим судовим рішенням, у разі відсутності обмежень, установлених законом. Кондикційний позов (позов про повернення безпідставно набутого майна) урегульовано нормами матеріального права, а поворот виконання рішення процесуального права. За змістом кондикційний позов та поворот виконання рішення схожі, проте не перетинаються та регулюються різними нормами права. Такий висновок узгоджується, з висновком, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 вересня 2019 року у справі № 569/15646/16-ц та висновком, що міститься у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2019 року у справі №336/9595/14. З урахуванням наведеного, слід дійти висновку про відмову у задоволенні позовних вимог [PERSON] до АТ КБ «Приватбанк про стягнення безпідставно отриманих коштів, оскільки позивачем неправильно обраний спосіб захисту, не дотримані положення ст. 444 ЦПК України щодо можливості скористатись своїм правом на подання до суду заяви про поворот виконання судового рішення.

Outcome: dismissed