Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-01 00:00:00

Адвокат Козар М.М., який діє в інтересах [PERSON] звернувся до суду з позовом до Полянської сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини посилаючись на те, що [INFO] померла мама позивача [PERSON] .За життя мама залишила заповіт, яким все своє майно заповідала по 1/3 частці кожному [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Позивач звернулася до нотаріальної контори з метою прийняття спадщини після смерті матері, проте їй було повідомлено, що в зв"язуку з смертю одного із спадкождавців, а саме [PERSON] , який помер [INFO] поновити строк за заявою не можна, а необхідно звернутися до суду з заявою про поновлення строку. В зв"язку з вищевикладеним просить визначити [PERSON] , [INFO] додатковий строк тривалістю два місяці для подання до Свалявської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 липня 2023 року справу № 306/1815/23 (провадження № 2/306/616/23) передано на розгляд судді Свалявського районного суду Вінер Е.А. (а.с.18). 10 серпня 2023 року суддею Свалявського районного суду Вінер Е.А. винесено ухвалу про відкриття провадження у справі (а.с. 27). \~ \~ \~В судове засідання позивач не зявилася. Адвокат позивача до канцелярії суду за вх.№ 8806 від 02.11.2023 року подав заяву про розгляд справи без їхньої участі, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити (а.с. 32). Представник Полянської сільської ради в судове засідання не з`явився,про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з"явився подав заяву про розгляд справи без його участі, не заперечує щодо оновлення строку для прийннят спадщини (а.с.24-26). У звязку з неявкою в судове засідання учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що між сторонами існують правовідносини, які повинні регулюватися нормами спадкового права, зокрема главою 87 ЦК України. Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого 19 листопада 2019 року зареєстрованого виконавчим комітетом Полянської сільської ради Свалявського району Закарпатської області, актовий запис № 88 [PERSON] померла [INFO] (а.с. 7). 11 грудня 2018 року [PERSON] залишила заповіт, яким все своє майно де б воно не було і з чого б воно не складалось і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті і на що за законом матиме право заповідала по 1/3 частці кожному [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в рівних частках. Заповіт посвідчено секретарем Полянської сільської ради Петрус Н.І. та зареєстровано в реєстрі №60 (а.с.12). Після смерті матері позивача відкрилася спадщина на все належне померлій нерухоме майно. Встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що стверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 23.05.2023 року (а.с.15). Після смерті батька позивач не має можливості оформити спадкові права, оскільки пропустила шестимісячний строк на прийняття спадщини після смерті матері. Згідно ст.13 ч.1 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст.81 ЦПК України). Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, згідно ст.1269 ЦК України. При цьому, такі дії повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк. Пропуск такого строку, позбавляє спадкодавця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору, який пропущено з поважних причин, і потребує пред`явлення нею позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Наведені положення у повній мірі відповідають Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12. Відповідно до ст.1261 ЦК України [PERSON] є спадкоємцем за заповітом майна померлої. Згідно ст.1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню. Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцю додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задоволити і визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved