Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-06 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] звернулася до суду з позовом до Красноградської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі [PERSON] , яка померла [INFO] у селищі Куми Красноградського району Харківської області. \~ \~ \~ \~Свої вимоги позивач обгрунтовує наступним: [INFO] померла її мати [PERSON] . Її батьками були [PERSON] та [PERSON] . На день смерті [PERSON] , [INFO] , з ним була зареєстрована та проживала його дружина [PERSON] , яка фактично прийняла спадщину. [INFO] померла [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина, що складається з житлового будинку з надвірними будівлями, що розташований в [ADDRESS] . Після смерті бабусі [PERSON] , позивачка через хворобу та введення в Україні воєнного стану та відсутність інформації щодо роботи нотаріусів у той час, пропустила вказаний строк, через що отримала відмову нортаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вважає причину пропуску поважною і просить визначити додатковий строк для прийняття спадщини 60 днів. \~ \~ \~ \~В судове засідання від [PERSON] надійшла заява, в якій вона позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Розгляд справи просила проводити за її відсутності. \~ \~ \~ \~Красноградська міська рада направила до суду клопотання про слухання справи за відсутності повноважного представника міської ради , а рішення постановити на розсуд суду. \~ \~ \~ \~Дослідивши зібрані в справі письмові докази, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню в підготовчому судовому засіданні з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Матеріалами справи встановлено, що [INFO] в селищі Куми Красноградського району Харківської області померла [PERSON] . Спадкоємцем за законом, який виявив бажання прийняти спадщину, є її онука [PERSON] , що підтверджується копіями свідоцтв про народження та свідоцтва про шлюб. \~ \~ \~ \~Постановою приватного нотаріуса Красноградського районного нотаріального округу Ковтун Л.О. від 04.10.2023 року було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] у зв`язку з пропуском строку на прийняття спадщини, також вказано, що спадкову справу не заведено. \~ \~ \~ \~Відповідно до положень ч. 3 ст. 1222, ч.1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. \~ \~ \~ \~Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). \~ \~ \~ \~Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~Правила частини третьої 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. \~ \~ \~ \~Обґрунтовуючи позов про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] [PERSON] посилається на те, що шестимісячний строк після смерті бабусі припав на період, коли були запровадженні карантинні обмеженні, пов`язані з розповсюдженням коронавірусної хвороби, та збройною агресією російської федерації проти України, коли державні установи не функціонували, в зв`язку з чим вона не могла вчасно потрапити до нотаріуса. \~ \~ \~ \~У правовій позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 6 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17 зазначено, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. \~ \~ \~ \~Так, Верховний Суд в постанові від 18.01.2023 у справі №580/1300/22 сформулював правовий висновок стосовно застосування принципу "легітимних очікувань", що, головним чином, походить від англійського терміну "legitimate expectations" як розумні, небезпідставні або обґрунтовані очікування. Зокрема, Суд зазначив, що принцип легітимних очікувань широко застосовується у судовій практиці та ґрунтується на низці конституційних положень, які гарантують захист права власності (стаття 41 Конституції України) та передбачуваність (прогнозованість) законодавства, яким визначаються обмежувальні заходи (статті 22, 57, 58, 94 та 152 Конституції України); реалізація принципу легітимних очікувань полягає у досягненні бажаного результату шляхом вчинення правомірних дій з огляду на заздалегідь передбачені ймовірні наслідки; втілення легітимних очікувань унеможливлюється, зокрема, у випадку, коли особа не може досягнути прогнозованого результату внаслідок зміни правової основи у такі строки, що не є розумними та обґрунтованими; правовим підґрунтям (основою) для виникнення в особи легітимного очікування можуть бути: норма права (законодавство), судова практика, акт індивідуальної дії, конкретне судове рішення, що набуло законної сили, або умови договору; відсутність у законі безпосередніх приписів щодо певного права, яке, однак, слідує із загальних конституційних принципів або природного права, або відсутність закону, що визначає механізм реалізації такого права, самостійно не може свідчити про відсутність правового підґрунтя для виникнення в особи легітимного очікування щодо реалізації такого права. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" № 7 від 30.05.2008 року визначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позивач [PERSON] з вищевказаних поважних причин пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, а тому суд визначає позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved