Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-31 00:00:00

У червні 2023 року позивач звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] , третя особа приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Красота Тетяна Олександрівна, про визнання додаткового строку для прийняття спадщини. В обгрунтування своїх позовних вимог зазначивши, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] . Спадкоємцями за законом є сторони по справі. Водночас, починаючи з кінця 2018 року у Позивача загострилися проблема зі здоров`єм, які існували у неї все життя, проте враховуючи вік почали більш суттєво впливати на життя, а саме хронічний панкріотит, хронічний гастрит та хронічний калькулезний холецистит. Зазначені хронічні захворювання приводили до постійних відвідувань лікарів, здачі аналізів, госпіталізації, зазначені обставини підтверджуються відповідними витягами з медичної карти Позивача, які надається до суду в якості доказів. З 24 жовтня 2021 року по 05 листопада 2021 року Позивач знаходився на амбулаторному лікування у зв`язку з двобічною інтерстиційною пневмонією, зазначене захворювання дуже суттєво вплинуло на її здоров`я, оскільки більше півроку Позивач знаходилась на домашньому лікуванні після стаціонарного. Пунктом 3 Постанови Кабінету міністрів України від 28 лютого 2022 року за №164, перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Тобто відповідно до законодавства, яке діяло на момент виникнення правовідносин кінцевою датою для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини є 10 вересня 2022 року. Проте, у червня 2022 року Позивач відчула різку біль у колінні, такої сили, що біль виключала можливість вільно та самостійно пересуватися, тобто ходити. 15 червня 2022 року за результатами магнітно-резонансної томографії правого колінного суглоба було виявлено артроз 2 ступеня, дегенеративні зміни ПХЗ мінісків, часткового відриву сухожилля напівперепончастого м`яза від великогомілкової кістки. З червня 2022 року та по сьогоднішній день Позивач не може вільно пересуватися, постійно потребує сторонньої допомоги, всі ці обставини впливали на об`єктивну можливість звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини у строки визначені законодавством. Додатково двобічна інтерстиційна пневмонія так і не була остаточно вилікувана. З вересня 2022 року по теперішній час Позивач перебуває на постійному лікуванні. 08 червня 2023 року за допомогою свого сина позивач звернулася до приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу з питання отримання спадщини, проте у це же день отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку із пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини. Також згідно тексту постанови нотаріуса роз`яснено право на подання заяви про надання додаткового строку для прийняття спадщини до суду. Посилаючись на викладене, позивач просить суд - визначити [PERSON] додатковий строк тривалістю у один місяць з моменту набрання рішення законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Відповідач [PERSON] подала до суду відзив на позовну заяву, в якому просила суд відмовити у задоволенні позову. Зокрема зазначила, що сторони по справі є рідними сестрами. [INFO] померла їх мати [PERSON] . Оскільки за батьком та матір`ю до їх смерті доглядала одноособово відповідач, то позивач не надаючи допомоги ані фізично, ані матеріально, завжди казала: - ти доглядаєшь батьків і отримуєшь все їх майно, я ні на що не претендую. Після смерті матері відкрилась спадщина, яка складалась з частини житлового будинку по [ADDRESS] . Відповідач своєчасно звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Позивач [PERSON] не була зареєстрована і не мешкала разом з матір`ю за однією адресою, зареєстрована по [ADDRESS] , фактично мешкає багато років за адресою: [ADDRESS] . З заявою про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] до нотаріальної контори протягом встановленого Цивільним кодексом України шестимісячного строку не зверталась. Таким чином, строк на прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] сплив не 10 вересня 2022 року, як зазначила позивач, а 09 травня 2022 року. Крім того, і протягом 10 місяців з моменту смерті матері позивач до нотаріальної контори не зверталась. Звернула увагу суду на те, що позивач звернулась в суд за захистом нібито порушеного права спадкування шляхом визначення додаткового строку для прийняття спадщини: через 1 рік 8 місяців після смерті матері; через 1 рік 2 місяця після закінчення цього строку, який є присічним; пропущений позивачем строк є значним. Після смерті матері, позивач жодного разу на стаціонарному лікуванні не перебувала, недієздатною не визнавалась, нерухомою внаслідок будь-якої хвороби не була, постійного стороннього догляду не потребувала. Таким чином, доказів поважних причин пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини позивачем не надано. Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 28 липня 2023 року відкрито провадження і визначено проводити розгляд справи у порядку загального позовного провадження та витребувано\~у приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Красоти Т.О. завірену належним чином копію спадкової справи після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 01 листопада 2023 року підготовче провадження по справі закрито та справу призначено до розгляду по суті. У судовому засіданні адвокат Данильченко М.С. представник позивача позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити з підстав викладених у позові та наданих доказах. У судовому засіданні адвокат Іванова О.М. представник відповідача позов не визнала, підтримавши наданий відзив на позов. Просила звернути увагу суду, що на похованні матері позивач була присутня самостійно, сторонньої допомоги не потребувала. Проживаючи у Придніпровську, зверталася до сімейного лікаря за місцем реєстрації у Чечелівському районі, отже мала можливість звернутися до нотаріуса. Вважає, що надані докази не підтверджують істотних труднощів для спадкоємця на вчинення дій щодо прийняття спадщини. Третя особа приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Красота Тетяна Олександрівна надала до суду заяву щодо розгляду справи за її відсутності. Суд, вислухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть. Спадкоємицями першої черги після смерті [PERSON] є її доньки сторони по справі [PERSON] та [PERSON] . Після смерті [PERSON] на підставі заяви [PERSON] від 17 лютого 2022 року, поданої у встановлений законом строк, приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Красота Т.О. відкрита спадкова справа №3/2022. 08 червня 2023 року [PERSON] також подала заяву про прийняття спадщини після матері [PERSON] . Приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Красота Т.О. 08 червня 2023 року [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку із пропуском передбаченого ст.1270 ЦК України шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Статтею 1217 ЦК України встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ч.1 ст.1269\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1270\~ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272\~ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом ст.\~1272\~ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Згідно роз`яснень, викладених у п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд України у своєму рішенні від 26 вересня 2012 року,\~\~прийнятому у справі № 6-85цс12 за наслідками розгляду заяви про перегляд судового рішення з мотивів неоднакового застосування судом (судами) касаційної інстанції одних і тих самих норм матеріального права (ч.3\~ст. 1272 ЦК України) у\~\~подібних правовідносинах, зробив правовий висновок про те, що право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Даної правової позиції підтримується і Верховний суд (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі №520/10377/17 від 17 червня 2020 року, постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі №766/16770/17 від 18 березня 2020 року, постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 286/27/18 від 26 лютого 20120 року). Однією з підстав поданого позову Позивач зазначає про те, що одразу після початку повномасштабного військового вторгнення російської федерації на території України Кабінетом Міністрів України 28 лютого 2022 року була винесена Постанова № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», відповідно до пункту 3 якої (в редакції від 26.04.2022): «3. Установити, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.» Дійсно, цією Постановою Кабінету Міністрів керувались всі нотаріуси України з 28 лютого 2022 року по 31 січня 2023 року. Проте, Міністерство юстиції України надало роз`яснення всім нотаріусам України про те, що постанова Кабінету Міністрів № 164 від 28 лютого 2022 року про зупинення строку для прийняття спадщини на чотири місяці не підлягає застосуванню з дня винесення Постанови Верховного Суду України від 25 січня 2023 року, яка була оприлюднена на сайті Судової влади України 31 січня 2023 року. 25 січня 2023 року Верховним судом у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 676/47/21 (провадження № 61-8014св22) було винесено постанову, оприлюднену на сайті Судової влади України 31 січня 2023 року, в якій було викладено наступний правовий висновок: «Основним актом цивільного законодавства України є\~ Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно до\~ Конституції України \~та цього\~ Кодексу\~(далі - закон). Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс, він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до\~ Цивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до\~ Цивільного кодексу України \~(частина друга\~ статті 4 ЦК України ). Актами цивільного законодавства України є також постанови Кабінету Міністрів України. Якщо постанова Кабінету Міністрів України суперечить положенням цього\~ Кодексу \~або іншому закону, застосовуються відповідні положення цього\~ Кодексу \~ або іншого закону (частина четверта\~ статті 4 ЦК України). Тлумачення вказаних норм, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: - правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються\~ Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; - строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті\~ 1270,\~1272 ЦК ), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (частина друга\~ статті 1272 ЦК України ); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (частина третя\~ статті 1272 ЦК України); - законодавець як у\~ статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах\~ ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини; - пункт 3\~ постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» \~(в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суперечить статтям\~1270,\~ 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню.» Зазначені правові висновки також викладено у постанові Верховного Суду Касаційного цивільного Суду від 21.06.2023 у справі № 175/1404/19. Відповідно до вимог частини 4 статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Таким чином, строк на прийняття спадщини після смерті матері сторін - [PERSON] сплив 09 травня 2022 року. Водночас, позивач зазначає, що строк нею пропущено у зв`язку із станом здоров`я. Так, обов`язок доведення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини покладається на спадкоємця, який пропустив цей строк. Якщо ж у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відсутні. Судом також встановлено, що на підтвердження поважності причин пропуску строку на прийняття спадщини позивачем, остання зазначає про погіршення стану здоров`я. Так, медична довідка про захворювання з 24 жовтня2021 року по 05 листопада 2021 року не може бути прийнята до уваги, оскільки охоплює період до відкриття спадщини. Інші надані медичні довідки, у розумінні вимог ст.1272 ЦК України, не підтверджують, що створювали протягом основного строку для прийняття спадщини істотні, непереборні труднощі для вчасного подання заяви. За встановлених обставин, суд вважає, що строк на прийняття спадщини позивачем пропущено без поважних причин, а тому позовні вимоги задоволенню не підлягають. Враховуючи результат розгляду справи, відповідно до вимог ст.141 ЦПК України судові витрати розподілу не підлягають.

Outcome: dismissed