Jurisdiction: civil
Date: 2023-11-05 00:00:00

\~ \~ \~ \~Адвокат Люлько В.П., який представляє інтереси позивача [PERSON] звернувся в суд з позовом до Чечельницької селищної\~ради Гайсинського\~району Вінницької\~області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги мотивує тим, що [INFO] померла\~мама позивача\~ [PERSON] .\~Після її\~смерті відкрилася\~спадщина на\~1/4\~частки квартири,\~яка знаходиться\~по [ADDRESS] .\~Згідно свідоцтва\~про право\~власності на\~житло власниками\~квартири були\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] \~та [PERSON] \~в рівних\~частках.\~У грудні\~1993\~року мати\~позивача,\~дружина та\~син виїхали\~на постійне\~місце проживання\~в Ізраїль,\~через те,\~що позивач\~залишився в\~Україні між\~ними виник\~конфлікт,\~у зв`язку\~з чим\~позивачу не\~було відомо,\~про те,\~що його\~мати залишила\~заповіт на\~свою частину\~квартири,\~який був\~зареєстрований за\~№ 1694\~та посвідчений\~державним нотаріусом\~Чечельницького територіального\~округа Гарник\~М.С..\~Не звертався\~до нотаріальної\~контори з\~заявою про\~прийняття спадщини,\~оскільки йому\~не було\~відомо про\~існування заповіту,\~про наявність\~заповіту дізнався\~після похорон\~матері,\~коли його\~син передав\~йому з\~Ізраїля свідоцтво\~про смерть\~його матері та примірник заповіту. 26 липня 2023 року коли звернувся до нотаріальної контори, щодо оформлення спадкового майна, отримав відмову, оскільки пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини\~і йому\~рекомендували звернутись\~до суду. Вважає,\~що пропустив\~строк з\~поважної причини,\~тому просить\~суд\~ задоволити\~позов в\~повному обсязі\~та визначити\~йому додатковий\~строк у\~два місяці,для\~подачі заяви про прийняття спадщини. Судові витрати по справі просить залишити за позивачем. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 17 серпня 2023 року у справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 18 вересня 2023 року у справі закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач та\~його представник\~-\~адвокат Люлько\~В.П.\~у судове\~засідання не\~з`явилися.\~ [PERSON] \~подав до\~суду заяву\~про розгляд\~справи без\~їх участі. Представник відповідача голова Чечельницької селищної ради Гайсинського району Вінницької області Палісіка С. А. у судове засідання не з`явилася, подавши до суду письмову заяву про розгляд справи без її участі. Позовні вимоги визнала повністю. Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~Суд, дослідивши матеріали справи та всебічно проаналізувавши обставини в їх сукупності, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 06.07.1993 виданого виконавчим комітетом Чечельницької селищної ради народних депутатів Вінницької області, згідно рішення виконкому Чечельницької селищної ради народних депутатів від 10.06.1993 за № 39 квартира [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності громадянам [PERSON] та членам її сім`ї [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . (а.с.12) \~ \~ \~ \~Дане свідоцтво зареєстроване в КП ''Тульчинське МБТІ'' 06.07.1993 під Р№ 1-11 в реєстрову книгу ФЖ1 (а.с.13) \~ \~ \~ \~Згідно довідки виданої виконавчим комітетом Чечельницької селищної ради Гайсинського району Вінницької області [PERSON] згідно домової книги була зареєстрована по [ADDRESS] з 01.12.1989 по 17.12.1993. (а.с.14) \~ \~ \~ \~Як вбачається із свідоцтва про смерть [PERSON] , [INFO] померла [INFO] в м. Петах-Тіква (а.с.9) \~ \~ \~ \~Як вбачається із заповіту складеного 20 жовтня 1993 року, посвідченого державним нотаріусом Чечельницької державної нотаріальної контори Гарник М.С., зареєстрованого у реєстрі за № 1694, [PERSON] усе своє майно, яке буде належати на день її смерті і на що вона за законом матиме право, в тому числі частину квартири під [ADDRESS] заповіла [PERSON] . (а.с.7) \~ \~ \~ \~Вказаний заповіт є чинним, що підтверджується інформаційною довідкою зі спадкового реєстру. (а. с. 40) \~ \~ \~ \~Згідно витягу зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину № 74614249 від 06.11.2023 спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] не заводилася. (а. с. 41). \~ \~ \~ \~Як вбачається із листа приватного нотаріуса Гайсинського районного нотаріального округу Вінницької області Мілька А. М. № 507/01-16 від 26.07.2023 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої [INFO] [PERSON] , оскільки ним не було здійснено дій, які б свідчили про прийняття спадщини, а саме : не подано заяви до шести місяців після смерті [PERSON] , а також він не проживав разом із спадкодавцем на день її смерті, не є недієздатною, обмеженою в дієздатності, малолітньою чи неповнолітньою особою, тому згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України, він має право звернутися до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.(а. с. 17) \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). \~ \~ \~ \~Статтею 1217 ЦК України встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Згідно із ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлений строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Відповідно до частин 1 та 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Згідно п. 24 вказаної постанови, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Вказаний правовий висновок висловлений Верховним Судом у постанові від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17. Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Враховуючи те,\~що спадкова\~справа після\~смерті [PERSON] \~не заводилась,\~а позивач\~є єдиним\~спадкоємцем за\~заповітом,\~який пропустив\~строк звернення\~із заявою\~про прийняття\~спадщини з\~поважної причини,\~позов відповідачем\~визнано і\~визнання позову\~не суперечить\~закону і\~не порушує\~права,\~свободи чи\~інтереси інших\~осіб,\~суд вважає\~за можливе\~позов задовольнити . Судові витрати за клопотанням позивача залишити за ним. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved